Érsekújvári járás
Érsekújvári járás (Okres Nové Zámky) | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Forgalmi rendszám | NZ |
Népesség | |
Teljes népesség | 138 168 fő (2021. jan. 1.)[1] |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | CET, UTC+1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Érsekújvári járás témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség | |
Adatok forrása: Szlovák Statisztikai Hivatal, http://obce.info |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/2d/%C3%89rsek%C3%BAjv%C3%A1ri_j%C3%A1r%C3%A1s.png/220px-%C3%89rsek%C3%BAjv%C3%A1ri_j%C3%A1r%C3%A1s.png)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/%C3%89rsek%C3%BAjv%C3%A1ri_j%C3%A1r%C3%A1s_%28G%C3%B6nczy-t%C3%A9rk%C3%A9p%29.gif/200px-%C3%89rsek%C3%BAjv%C3%A1ri_j%C3%A1r%C3%A1s_%28G%C3%B6nczy-t%C3%A9rk%C3%A9p%29.gif)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/47/Nove_zamky_ethnic_2001.png/200px-Nove_zamky_ethnic_2001.png)
Az Érsekújvári járás (szlovákul Okres Nové Zámky) Szlovákia Nyitrai kerületének közigazgatási egysége. A járás kiterjedése nyugatról keletre 80 km, délről északra 47 km. Területe 1 347 km², székhelye Érsekújvár (Nové Zámky).
A kerület legnagyobb része (az északi rész) az egykori Nyitra vármegye területére esik, délen egy kis rész a volt Komárom vármegye része volt. Az északkeleti rész Bars vármegye területe, egy nagyobb rész keleten Esztergom vármegyéhez tartozott. Végül egy kis rész Hont vármegye része volt.
Lakosainak száma 2001-ben 149 594, ebből 38,3%, azaz 57 271 személy magyar nemzetiségű volt.[2] 2011-ben lakosainak száma lecsökkent 144 417-re, ebből 33,6%, azaz 48 483 személy volt magyar nemzetiségű.[3] 2021-ben lakosainak száma ismét lecsökkent 138168-ra, ebből 84055 szlovák és már csak 44066 magyar, 340 cigány, 22 ruszin, 1324 egyéb és 8361 ismeretlen nemzetiségű.[4]
Történet
Az egykori Érsekújvári járás (szlovákul Novozámocký okres) Nyitra vármegye legdélibb járása volt. Borovszky Samu szerkesztésében összeállított Magyarország vármegyéi és városai című munka Nyitra vármegye című részében a következőt találjuk:
E járás Nyitravármegye déli, lapályos csúcsát foglalja el a Nyitra két partján. 21 községében (Érsekujváron kivül) összesen 28,119 lakos van, a kik közül 10,236 magyar, 976 német, 16,733 tót, 174 egyéb nyelvű; vallásra nézve 26,031 r. kath., 89 ág. ev., 481 ev. ref. 1514 zsidó. A járás területe 64,580 kat. hold. A járás székhelye Nagy-Surány.
A járás központja a kezdetektől Nagysurány lehetett, 1908-tól a hivatalok fokozatosan a népesebb Érsekújvárra költöztek, 1918 után is a járás központja Érsekújvár maradt. 1922-ben történt járás átszervezés során kicsit kibővítették a határát néhány korábban Bars vármegyei községgel, azonban a járás lényegileg nem változott. A járás határos Komárom és Bars vármegyékkel és Nyitra vármegye két járásával: a Nyitrai járással és a Vágsellyei járással.
A trianoni békeszerződés értelmében a járás teljes területe Csehszlovákiához került. 1938 és 1945 között ismét Magyarországé, majd ezután ismét Csehszlovákiáé. 1949-ben a járás keleti és északi részét a Nagysurányi járáshoz csatolták, ez a járás azonban 1960-ban megszűnt.
A Nagysurányi járáshoz csatolt települések a következők voltak: Alsószőlős (1960-tól Nyitraszőlős), Csornok, Dögös, Egyháznagyszeg (ma Nagysurány része), Felsőszőlős (1960-tól Nyitraszőlős), Gyarak, Kismánya (1962-től Mánya), Kisvárad (ma Nagysurány része), Komját, Nagysurány, Nyitramalomszeg, Nyitranagykér (1992-től Nagykér), Özdöge, Szentmihályúr, Vajkmártonfalva, Zsitvafödémes. Ezek többsége 1960-ban visszakerült az Érsekújvári járáshoz, kivéve Nyitraszőlőst és Vajkmártonfalvát, melyeket a Nyitrai járáshoz csatoltak.
Területe 1960 óta az Érsekújvári járás része, 1993 óta az önálló Szlovákiához tartozik.
Földrajzi leírás
A járás legalacsonyabb pontja Kamocsa határában fekszik, 109 m-es tengerszint feletti magasságban, míg a legmagasabb pontja a Kovácspataki-hegyekben található Keserős-hegy, 395 m-es tengerszint feletti magasságával. Az éves csapadék átlagosan 480–640 mm között mozog, a járás nyugati része kevésbé csapadékos, az északi része erősebben csapadékos. Az átlagos évi középhőmérséklet 9-12 °C között mozog. Legmelegebb Párkány környékén van, mivel észak felől a Cserhát-dombság védi a szelektől. Bár több jelentős folyó folyik át a járás területén, vízrajza szegény, mivel viszonylag kevés a patak. A Vág járásbeli szakaszának egyáltalán nincs mellékfolyója, a Nyitrára elágazását leszámítva ugyanez érvényes, és az Ipoly sem rendelkezik itt mellékfolyóval. A Zsitva mellékvizei a Mánya-patak, a Besei-patak és a Baromlaki-patak. A Garamnak több mellékvize is van, közülük a Párizs-patak, a Szikince, a Kétyi- és Barti-patakok a legjelentősebbek. Az ásványvizek közé tartozik a jászfalusi Komlós forrás, valamint a kürti Ciglédi forrás. Termálvizek Párkányban és Ebeden vannak, azonban csak a párkányi van kihasználva, ahol strand működik. A járás területének 70%-a síkság, magasabb dombok csak a Kovácspataki-hegyek, melyek a Börzsöny folytatásai, illetve a Bélai-dombok 220 m-es átlagos tengerszint feletti magassággal, illetve a Cserháti-dombok, melyek a Lévai járásból nyúlnak át. A Cserháti-dombok átlagos magassága 260 m tengerszint felett, legmagasabb hegye a Hosszú-hegy Komáromcsehi és Fajkürt között. A síkságon Tardoskedd és Párkány között 4-40 méter vastag üledékes réteg van, mely Nagysurány irányába is elnyúlik. Kamocsa és Szímő között mezős területet, míg Muzsla és Ebed, valamint Komáromszemere, Csúz és Bajcs között homokos területeket találunk. Jattó, Tótmegyer és Kéménd vidéke egykori sós vizek területe, Szőgyén és Bart vidéke, valamint az Ipoly-mente agyagos talajú.
Az Érsekújvári járás települései
No. | Településnév (magyarul) | Településnév (szlovákul) | Terület (km²) | Népesség (1910, fő) | Magyarság száma (1910, fő) | Népesség (1991, fő) | Népesség (2001, fő) | Magyarság száma (2001, fő) | Népesség (2011, fő) | Magyarság száma (2011, fő) | Magyarság száma (2011, százalék) |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1. | Andód | Andovce | 10,77 | 1012 | 990 | 1248 | 1224 | 818 | 1358 | 714 | 52,58 |
2. | Bajta | Bajtava | 9,33 | 583 | 583 | 442 | 401 | 366 | 403 | 336 | 83,37 |
3. | Bánkeszi | Bánov | 19,76 | 1833+362 | 50+16 | 3741 | 3767 | 33 | 3730 | 30 | 0,8 |
4. | Barsbaracska | Bardoňovo | 23,81 | 1017 | 913 | 986 | 886 | 342 | 786 | 233 | 29,64 |
5. | Barsfüss | Trávnica | 21,15 | 1455 | 428 | 1385 | 1248 | 10 | 1129 | 5 | 0,44 |
6. | Bart | Bruty | 20,53 | 1168 | 1155 | 795 | 701 | 636 | 618 | 512 | 82,84 |
7. | Béla | Belá | 8,69 | 535 | 532 | 459 | 443 | 339 | 370 | 282 | 76,21 |
8. | Bellegszencse | Podhájska | 11,11 | 286+590 | 7+17 | 1255 | 1196 | 8 | 1062 | 12 | 1,12 |
9. | Bény | Bíňa | 23,5 | 1557 | 1541 | 1454 | 1438 | 1289 | 1464 | 1211 | 82,71 |
10. | Csornok | Černík | 13,39 | 997 | 36 | 1060 | 1003 | 3 | 1013 | 4 | 0,39 |
11. | Csúz | Dubník | 41 | 1912 | 1791 | 1857 | 1775 | 1143 | 1695 | 914 | 53,92 |
12. | Dögös | Rastislavice | 19,59 | - | - | 926 | 928 | 9 | 906 | 12 | 1,32 |
13. | Ebed | Obid | 24,49 | 1499 | 1493 | - | 1165 | 1026 | 1174 | 931 | 79,3 |
14. | Érsekújvár | Nové Zámky | 72,56 | 16228 | 14838 | 42923 | 42262 | 11631 | 39646 | 8863 | 22,35 |
15. | Fajkürt | Dedinka | 18,51 | 740 | 639 | 880 | 869 | 12 | 769 | 7 | 0,91 |
16. | Fűr | Rúbaň | 16,1 | 1101 | 1038 | 1161 | 964 | 822 | 972 | 707 | 72,73 |
17. | Garamkövesd | Kamenica nad Hronom | 18,71 | 1226 | 1200 | 1393 | 1300 | 1017 | 1365 | 877 | 64,25 |
18. | Garampáld | Pavlová | 7,61 | 521 | 521 | 343 | 288 | 273 | 250 | 227 | 90,8 |
19. | Gyarak | Kmeťovo | 5,19 | 704 | 42 | 969 | 958 | 1 | 902 | 1 | 0,11 |
20. | Helemba | Chľaba | 13,95 | 1040 | 1015 | 758 | 702 | 609 | 695 | 543 | 78,12 |
21. | Hull | Hul | 12,68 | 824 | 111 | 1267 | 1229 | 6 | 1220 | 4 | 0,32 |
22. | Ipolykiskeszi | Malé Kosihy | 8,43 | 548 | 538 | 459 | 416 | 404 | 386 | 357 | 92,48 |
23. | Ipolyszalka | Salka | 26,06 | 1590 | 1586 | 1150 | 1075 | 1001 | 1052 | 960 | 91,25 |
24. | Jászfalu | Jasová | 19,92 | 1146 | 881 | 1275 | 1204 | 29 | 1211 | 26 | 2,14 |
25. | Jattó | Jatov | 18,65 | - | - | 802 | 791 | 34 | 771 | 27 | 3,5 |
26. | Kamocsa | Komoča | 13,47 | 1760 | 1760 | 993 | 922 | 778 | 918 | 689 | 75,05 |
27. | Kéménd | Kamenín | 28,03[forrás?] | 1812 | 1806 | 1575 | 1529 | 1374 | 1523 | 1179 | 77,41 |
28. | Kicsind | Malá nad Hronom | 7,72 | 654 | 650 | 431 | 405 | 380 | 394 | 349 | 88,57 |
29. | Kisbaromlak | Branovo | 9,32 | 412 | 261 | 560 | 561 | 14 | 590 | 26 | 4,4 |
30. | Kisgyarmat | Sikenička | 13,91 | 863 | 852 | 507 | 499[forrás?] | 459 | 451 | 398 | 88,24 |
31. | Kisújfalu | Nová Vieska | 17,60 | 881 | 880 | 887 | 799 | 703 | 737 | 645 | 87,51 |
32. | Kolta | Kolta | 25,85 | 1545 | 1071 | 1498 | 1438 | 49 | 1407 | 19 | 1,35 |
33. | Komáromcsehi | Čechy | 11,84 | 596 | 107 | 316 | 326 | 5 | 299 | 13 | 4,34 |
34. | Komáromszemere | Semerovo | 23,4 | 1128 | 147 | 1290 | 1308 | 37 | 1452 | 27 | 1,86 |
35. | Komját | Komjatice | 30,75 | 4104 | 697 | 3981 | 4207 | 29 | 4287 | 22 | 0,51 |
36. | Köbölkút | Gbelce | 26,61 | 2021 | 2018 | 2374 | 2311 | 1718 | 2218 | 1513 | 68,21 |
37. | Kőhídgyarmat | Kamenný Most | 20,33 | 1410 | 1410 | 1109 | 1034 | 931 | 1034 | 875 | 84,62 |
38. | Kürt | Strekov | 41,05 | 2772 | 2751 | 2394 | 2233 | 1983 | 2086 | 1708 | 81,87 |
39. | Leléd | Leľa | 8,24 | 553 | 549 | 400 | 396 | 343 | 375 | 307 | 81,86 |
40. | Libád | Ľubá | 9,39[forrás?] | 714 | 714 | 471 | 458 | 398 | 462 | 335 | 72,51 |
41. | Mánya | Maňa | 21,59 | 1304+742 | 84+568 | 2202 | 2108 | 17 | 2112 | 3 | 0,14 |
42. | Muzsla | Mužla | 51,95[forrás?] | 2942 | 2934 | 2070 | 1937 | 1640 | 1923 | 1427 | 74,2 |
43. | Nagysurány | Šurany | 59,81 | 5225+1041+950 | 1626+29+55 | 10192 | 10491 | 88 | 10177 | 63 | 0,61 |
44. | Nána | Nána | 17,94 | 1115 | 1111 | 1133 | 1162 | 871 | 1180 | 831 | 70,42 |
45. | Nyitramalomszeg | Lipová | 13,63 | 903 | 141 | 1617 | 1592 | 15 | 1560 | 10 | 0,64 |
46. | Nyitranagykér | Veľký Kýr | 23,63 | 1952+236 | 1812+200 | 3438 | 3190 | 2051 | 3008 | 1634 | 54,32 |
47. | Ohaj | Dolný Ohaj | 17,02 | 1081 | 544 | 1763 | 1671 | 9 | 1600 | 8 | 0,5 |
48. | Özdöge | Mojzesovo | 7,49 | 884 | 61 | 1422 | 1380 | 4 | 1338 | 1 | 0,07 |
49. | Párkány | Štúrovo | 13,44 | 3079 | 3016 | 13347 | 11708 | 8048 | 10919 | 6624 | 60,66 |
50. | Pozba | Pozba | 9,4 | 502 | 500 | 620 | 575 | 443 | 509 | 379 | 74,45 |
51. | Rendve | Radava | 7,54 | 825 | 10 | 957 | 881 | 0 | 798 | 0 | 0 |
52. | Sárkányfalva | Šarkan | 13,63 | 419+223 | 419+220 | 396 | 350 | 300 | 366 | 264 | 72,13 |
53. | Szentmihályúr | Michal nad Žitavou | 8,19 | 592 | 101 | 682 | 695 | 6 | 672 | 8 | 1,19 |
54. | Szímő | Zemné | 26,34 | 2818 | 2813 | 2243 | 2201 | 1645 | 2281 | 1605 | 70,36 |
55. | Szőgyén | Svodín | 53,48 | 1998+1576 | 1989+1569 | 2734 | 2649 | 2040 | 2574 | 1808 | 70,24 |
56. | Tardoskedd | Tvrdošovce | 55,56 | 5353 | 5050 | 5276 | 5120 | 3653 | 5188 | 3234 | 62,33 |
57. | Tótmegyer | Palárikovo | 51,29 | 3603 | 956 | 4463 | 4359 | 93 | 4341 | 88 | 2,02 |
58. | Udvard | Dvory nad Žitavou | 63,85 | 4387 | 4343 | 5143 | 5138 | 3684 | 5164 | 3208 | 62,12 |
59. | Újlót | Veľké Lovce | 25,84 | 1853 | 756 | 2165 | 2121 | 209 | 1955 | 175 | 8,95 |
60. | Valkház | Vlkas | 6,69 | 484 | 203 | 393 | 338 | 9 | 335 | 3 | 0,89 |
61. | Zsitvabesenyő | Bešeňov | 17,09 | 1545 | 1444 | 1877 | 1723 | 1380 | 1695 | 1205 | 71,09 |
62. | Zsitvafödémes | Úľany nad Žitavou | 8,4 | 1289 | 30 | 1559 | 1546 | 3 | 1542 | 5 | 0,32 |
- | összesen | spolu | 1347,1 | 144417 | 48483 | 33,57 |
Források
- 1966 Beszélő múlt - Az érsekújvári járás története. A Hét 1966. május 15.
- Gudmon Ilona - Liszka József 1992: Népi építkezés az érsekújvári járás területén.
- Jankus Gyula 1988: Az Érsekújvári járás keleti részének helynevei. Magyar Névtani Dolgozatok 79.
- Laco Zrubec: Šurany (Nagysurány), Mestský úrad Šurany (Nagysurány Városi Hivatal), Šurany, 1998
Jegyzetek
- ↑ The 2021 Population and Housing Census. Szlovák Statisztikai Hivatal
- ↑ A 2001-es népszámlálási adatok alapján.
- ↑ A 2011-es népszámlálási adatok alapján.
- ↑ ma7.sk
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap