Aleksandrovac
Aleksandrovac (Александровац) | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Körzet | Rasinai | ||
Község | Aleksandrovac | ||
Rang | város, az azonos nevű község székhelye | ||
Irányítószám | 37230 | ||
Körzethívószám | 037 | ||
Rendszám | AC | ||
Testvérvárosok | Lista
| ||
Népesség | |||
Teljes népesség | ismeretlen | ||
Földrajzi adatok | |||
Tszf. magasság | 370 m | ||
Terület | 387 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
Aleksandrovac weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Aleksandrovac témájú médiaállományokat. |
Aleksandrovac (cirill betűkkel Александровац) városa az azonos nevű község székhelye Szerbiában, a Rasinai körzetben,6476 lakossal. A város a Zupa Aleksandrovacka néven ismert terület közigazgatási, ipari és kulturális központja.
Története
A település és környéke már az i. e. időkben is lakott hely volt, melyet az itt folytatott régészeti feltárások is bizonyítanak.
Nevét 1196-ban említették először a forrásokban, ekkor még Kožetin néven volt említve. Nevét 1882-ben a lakosság kérésére változtatták mai Alekszandrovacra nevére.
Aleksandrovac országos szinten nevezetességét elsősorban szőlő-és a gyümölcstermesztésének régi hagyományainak köszönheti. 1963 óta minden év szeptemberének végén megrendezik a szőlőtermesztésnek szentelt Zupska Berba fesztivált. A településen alapították az egyik első szerb középiskolát is, amely a szőlő-és gyümölcstermesztésre szakosodott. E középiskola már alapítása idején is magas szintű képzettséggel és innovációval rendelkezett. 2000. március 31-én megépült a bor- és szőlőtermesztési múzeum is a településen, amely a volt mezőgazdasági iskola borospincéjében található.
A város iparát máig a szőlőtermesztés és a gyümölcstermesztés jellemzi, az itt található Vino Zupa nevű vállalat máig az egyik legnagyobb és legsikeresebb szerb vállalat a különféle borok és gyümölcslevek gyártása terén.
Itt születtek, itt éltek
- Ilija Bozoljac - szerb teniszező itt született Aleksandrovacban.
Népesség
- 1948-ban 1 027 lakosa volt.
- 1953-ban 1 153 lakosa volt.
- 1961-ben 1 320 lakosa volt.
- 1971-ben 3 067 lakosa volt.
- 1981-ben 5 177 lakosa volt.
- 1991-ben 6 354 lakosa volt
- 2002-ben 6 476 lakosa volt, melyből 6 352 szerb (98,08%), 23 montenegrói, 14 cigány, 13 jugoszláv, 7 horvát, 5 macedón, 4 muzulmán, 2 bolgár, 2 szlovén, 12 ismeretlen.
A községhez tartozó települések
- Bzenice
- Bobote
- Boturići
- Bratići
- Velika Vrbnica
- Velja Glava
- Venčac (Aleksandrovac)
- Vitkovo
- Vražogrnci
- Vranštica
- Vrbnica (Aleksandrovac)
- Garevina
- Gornja Zleginja
- Gornje Rataje
- Gornji Vratari
- Gornji Stupanj
- Grčak
- Dašnica (Aleksandrovac)
- Dobroljupci
- Donja Zleginja
- Donje Rataje
- Donji Vratari
- Donji Stupanj
- Drenča
- Jelakci
- Kožetin
- Koznica
- Latkovac
- Laćisled
- Lesenovci
- Leskovica (Aleksandrovac)
- Ljubinci
- Mrmoš
- Novaci (Aleksandrovac)
- Panjevac
- Parčin
- Pleš (Aleksandrovac)
- Ploča (Aleksandrovac)
- Popovci
- Puhovac
- Raklja
- Ržanica
- Rogavčina
- Rokci
- Rudenice
- Stanjevo
- Starci (Aleksandrovac)
- Strmenica
- Stubal
- Subotica (Aleksandrovac)
- Tržac
- Trnavci (Aleksandrovac)
- Tuleš
- Šljivovo
Források
- ^ Stanovništvo, uporedni pregled broja stanovnika 1948, 1953, 1961, 1971, 1981, 1991, 2002, podaci po naseljima. (szerbül) Beograd: Republički zavod za statistiku. 2004. ISBN 86-84433-14-9 Knjiga 9
- ^ Stanovništvo, nacionalna ili etnička pripadnost, podaci po naseljima 1. kötet. (szerbül) Belgrád: Republički zavod za statistiku. 2003. ISBN 86-84433-00-9