Alsos
Alsos volt a fedőneve egy programnak, amelyben a második világháború végén a szövetségesek (főleg Nagy-Britannia és az Egyesült Államok) a német nukleáris energia programot térképezték fel, illetve meg kívánták szerezni a német nukleáris forrásokat, feljegyzéseket, anyagokat és kutatókat. Ezzel saját további kutatásukat kívánták segíteni valamint megelőzni, hogy mindezek a szovjetek kezébe kerüljenek és megtudni, meddig jutottak a németek a kutatásban. A program a Manhattan terv egy leágazása volt. Résztvevői szorosan követték a frontvonalakat, először Olaszországba, majd Franciaországba és Németországba.
A program
A projekt nevét gyakran még az amerikai hadsereg forrásai is ALSOS formában írják, mert tévesen azt gondolják, hogy betűszó. Valójában "alsos" görög szó, ami az angol "grove" (liget) szónak felel meg. A projekt neve szójáték volt Leslie M. Groves vezérőrnagy, a Manhattan Projekt katonai igazgatójának nevével. Az Alsos fő ösztönzője Groves volt, aki attól félt, hogy ha a német kutatások eredménye a szovjetekhez kerül, vége szakadhat az amerikai nukleáris monopóliumnak (ami röviddel később e nélkül is megtörtént).
Az Alsos technikai-tudományos vezetője Samuel Goudsmit volt, katonai vezetője Boris Pash alezredes, a Manhattan Projekt korábbi biztonsági tisztje. A baseball játékos, ügyész és nyelvész Moe Berg is több alkalommal bekapcsolódott a munkába.
A projektnek sikerült megtalálnia és elszállítania a német kutatókat és a megmaradt feljegyzések és felszerelés jó részét is. A fontosabb kutatókat – köztük Werner Heisenberg, Otto Hahn és Carl Friedrich von Weizsäcker – több hónapig Angliában, Farm Hallban tartották fogva (Epsilon hadművelet), ahol beszélgetéseiket lehallgatták.
Az Alsos konklúziója az volt, hogy a szövetségesek már 1942-re jócskán a német atomkutatás előtt jártak. A Manhattan tervhez képest a német program jelentősen alulfinanszírozott volt, elégtelen személyi háttérrel, és kérdéses, hogy Németországnak egyáltalán meglettek volna-e a forrásai és a lehetősége a szükséges elkülönítésre ahhoz, hogy a program az amerikai tervhez hasonlóan sikerhez vezessen. Egy monográfiában két évvel a háború után Goudsmit azt a véleményét is leírta, hogy a német program bukásának egyik alapvető oka volt az is, hogy a tudomány nem virágozhat totalitárius rendszerben. Ezt a tételét azonban megcáfolták a németek sikerei más területeken, például az első sugárhajtású repülőgép, a Me 262, az első lopakodó vadászbombázó, a Ho 229, az első ballisztikus rakéta, a V–2 kifejlesztésében; illetve a szovjetek tudományos sikerei.
A szovjetek végül nem a németektől szereztek meg atomtitkokat, hanem maguktól az amerikaiaktól kémeiken keresztül, akik közt legalább két jól informált Los Alamos-i tudós volt Klaus Fuchs és Theodore Hall – ők meg akarták előzni az amerikai nukleáris monopólium megerősödését.
Források
- Rhodes, Richard: Az atombomba története. Budapest. Park Könyvkiadó, 897. o. ISBN 978-963-530-959-7 (2013)
- Annotated bibliography of the Alsos missions from the Alsos Digital Library for Nuclear Issues
- Jeremy Bernstein and David Cassidy, Hitler's Uranium Club: The Secret Recordings at Farm Hall, 2001.
- Charles Frank, ed. Operation Epsilon: the Farm Hall transcripts, 1993.
- David Irving, Virus House, 1967. (see Irving link for discussion of Irving's reliability as an historian).
- Samuel Goudsmit, Alsos: the failure of German science, 1947.
- Mahoney, Leo J. A History of the War Department Scientific Intelligence Mission (ALSOS), 1943–1945. [Ph.D. Dissertation, Kent State University, 1981]
- Pash, Boris. The Alsos Mission. [New York: Charter Books, 1969]
- Thomas Powers, Heisenberg's War: The Secret History of the German Bomb, 2000.
- Paul Lawrence Rose, Heisenberg and the Nazi Atomic Bomb Project: A Study in German Culture (Berkeley: University of California Press, 1998), ISBN 0-529-21977-8.
- Mark Walker, German National Socialism and the quest for nuclear power, 1939–1949, 1990
A második világháború portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap