Amazonas
![]() | Ez a szócikk az Amazonas folyamról szól. Hasonló címmel lásd még: Amazonas (egyértelműsítő lap). |
Amazonas | |
![]() | |
Az Amazonas Peru közelében | |
Közigazgatás | |
Országok | ![]() ![]() ![]() |
Földrajzi adatok | |
Hossz | 6992,6[1] km |
Forrásszint | 5 597 m |
Vízhozam | 225 000 m³/s |
Vízgyűjtő terület | 7 045 000 km² |
Forrás | Andok, Peru |
![]() | |
Torkolat | Atlanti-óceán |
![]() | |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
Az Amazonas és mellékfolyói | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Amazonas témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A dél-amerikai Amazonas folyó (spanyolul: Río Amazonas, portugálul: Rio Amazonas) a legbővizűbb és egyben a második leghosszabb (más mérések alapján a leghosszabb) folyó a maga csaknem 7000 kilométeres hosszával (a legbátrabb becslések alapján hossza 6992 km). Az Amazonason több víz folyik le, mint a Mississippin, a Níluson és a Jangcén együttvéve. A vízgyűjtő területe is ennek a folyónak a legnagyobb: 7 045 000 km² – ez Dél-Amerika területének 40%-a. Az Atlanti-óceánba ömlő édesvíz mennyisége átlagosan mintegy 225 000 m³/s, az esős évszakban 340 000 m³/s; a világ óceánjaiba ömlő édesvíz mennyiségének egyötöde. Torkolatának környékén a víz iható még ott is, ahol a tengerről a szárazföld már nem is látszik, és a tenger sótartalma még a parttól 150 kilométerre is jelentősen kisebb a szokásosnál. A folyó óceánjárókkal még Iquitosnál, a tengertől 3700 kilométerre is hajózható, kisebb hajók még további 780 km-t mehetnek felfelé.
Torkolatrendszere
Brazíliában, az Egyenlítőnél ömlik az Atlanti-óceánba. Torkolata impozáns jelenség; a tölcsér- és deltatorkolat több száz négyzetkilométeres hibridje.
Az Amazonas hordaléka még a szárazföldtől 100 kilométerre is sárgára festi a tenger vizét. Az Atlanti-óceán több méteres árapályának eredménye egy olyan delta, amelynek ágai tölcsértorkolatok. A torkolat szigeteinek alakja gyorsan (évtizedes távlatban) változik.
Az Egyenlítő szinte „telibe találja” a deltában, az esőerdők övezetében épült Macapá városát. Maga az Amazonas itt éri el a tengert; a Belém melletti Marajó-öbölbe két kisebb folyó, a Pará és a Tocantins ömlik.
Az Amazonas hosszáról
Először Francisco de Orellana spanyol kutató próbálta meg végigjárni a folyót a 16. században. Expedícióját harcos nők támadták meg, ezért kapta a folyó brazíliai szakaszán a görög mitológia harcos nőire utaló Amazonas nevet.
Három országon folyik keresztül, és ezek lakói az egyes szakaszokon más-más néven ismerik: Lloqueta, Apurimac, Ena, Tambo, Ucayali, Maranon, Solimoes – mind az általunk csak Amazonasnak ismert folyam helyi nevei.
A legújabb mérések szerint az Amazonas a világ leghosszabb folyója. Eddig a Nílust tartották annak, de míg ez utóbbi „csak” 6695 km, addig az Amazonas 6850 km hosszú. Először két brazil felfedezőnek, Paula Salhanának és Roberto Wernecknek sikerült eljutnia a forrásáig 1994-ben, de nekik is 13 évet kellett várniuk, amíg összeállt egy, a felfedezésüket megerősítő tudományos expedíció. Ez a feltételezés tudományosan még nem bizonyított.[pontosabban?]
Vízrajz
Hosszúság
Ország | Állam, megye | (fkm) | (%) |
---|---|---|---|
Felső-Amazonas | |||
![]() ![]() | ![]() ![]() | 95 | 1,5 |
![]() | ![]() | 618 | 9,5 |
713 | 11,0 | ||
Solimões | |||
![]() | ![]() | 1630 | 25,0 |
Amazonas | |||
![]() | ![]() ![]() ![]() | 1437 | 22,0 |
3780 | 58,0 | ||
Ucayali | |||
![]() | ![]() ![]() | 1668,2 | 25,6 |
Tambo | |||
![]() | ![]() | 158,5 | 2,4 |
Ené | |||
![]() | ![]() | 180,6 | 2,8 |
Apurimac | |||
![]() | ![]() ![]() ![]() ![]() | 730,7 | 11,2 |
2738 | 42,0 | ||
6518 | 100,0 |
Vízgyűjtő terület
Ország | Állam | (km2) | (%) |
---|---|---|---|
![]() | 724000 | 10,4 | |
![]() | 4674619 | 67,5 | |
![]() | 164123 | 3,5 | |
![]() | 44870 | 1,0 | |
![]() | 1559159 | 33,3 | |
![]() | 1010 | 0,02 | |
![]() | 212131 | 4,5 | |
![]() | 39396 | 0,8 | |
![]() | 723470 | 15,5 | |
![]() | 1190147 | 25,5 | |
![]() | 237591 | 5,08 | |
![]() | 224301 | 4,8 | |
![]() | 278421 | 6,0 | |
![]() | 146688 | 2,1 | |
![]() | 12224 | 0,2 | |
![]() | 345293 | 5,0 | |
![]() | 967176 | 14,0 | |
![]() | 53000 | 0,8 | |
6923000 | 100,0 |
Vízhozam
Ország | Állam | (km3/year) | (%) |
---|---|---|---|
![]() | 291,0 | 4,0 | |
![]() | 4167,3 | 57,2 | |
![]() | 144,2 | 2,0 | |
![]() | 57,7 | 0,8 | |
![]() | 1848,3 | 25,4 | |
![]() | |||
![]() | 96,7 | 1,3 | |
![]() | 9,4 | 0,1 | |
![]() | 490,6 | 6,7 | |
![]() | 1053,1 | 14,5 | |
![]() | 140,6 | 1,9 | |
![]() | 211,6 | 2,9 | |
![]() | 115,1 | 1,6 | |
![]() | 258,4 | 3,6 | |
![]() | 8,8 | 0,1 | |
![]() | 755,0 | 10,4 | |
![]() | 1739,5 | 23,9 | |
![]() | 60,0 | 0,8 | |
7280,0 | 100,0 |
Az Amazonas vízhozama Santarém városnál (Pará állam), a Tapajós folyó torkolata alatt (1998/01/01 és 2022/12/31 közötti időszak):[6][7]
Év | Vízhozam (m3/s) | ||
---|---|---|---|
legkisebb | közepes | legnagyobb | |
1998 | 69 202 | 175 218 | 278 306 |
1999 | 73 921 | 182 266 | 270 080 |
2000 | 73 306 | 171 899 | 275 060 |
2001 | 67 300 | 173 517 | 268 820 |
2002 | 92 711 | 207 186 | 296 805 |
2003 | 100 473 | 182 767 | 252 626 |
2004 | 100 986 | 184 880 | 265 644 |
2005 | 67 464 | 172 411 | 280 340 |
2006 | 91 126 | 192 500 | 301 860 |
2007 | 73 256 | 192 715 | 309 478 |
2008 | 101 146 | 198 128 | 316 669 |
2009 | 76 598 | 204 920 | 303 192 |
2010 | 72 101 | 172 255 | 255 208 |
2011 | 65 803 | 155 030 | 256 798 |
2012 | 50 070 | 194 883 | 323 680 |
2013 | 55 108 | 206 295 | 305 526 |
2014 | 151 997 | 235 390 | 338 905 |
2015 | 70 119 | 261 580 | 378 767 |
2016 | 69 995 | 230 788 | 367 296 |
2017 | 104 111 | 223 193 | 352 935 |
2018 | 95 376 | 262 946 | 386 022 |
2019 | 96 260 | 260 664 | 382 840 |
2020 | 72 955 | 234 725 | 388 213 |
2021 | 94 903 | 262 264 | 376 740 |
2022 | 101 693 | 259 902 | 405 999 |
Átlag | 83 599 | 207 933 | 295 577 |
Mellékfolyói
Legnagyobb mellékfolyói (a forrástól a torkolat felé):
- bal oldali :
- Marañón
- Nanay
- Napo (Peruban)
- Ampiyaçu
- Içá (Kolumbiában, Peruban és Ecuadorban Putumayónak nevezik)
- Japurá (Kolumbiában Caquetá)
- Badajós
- Manacapuru
- Rio Negro (Kolumbiában és Venezuelában Río Negro)
- Urubu
- Uatumã
- Nhamundá
- Trombetas
- Curuá
- Maicuru
- Paru
- Jari
- jobb oldali :
A globális felmelegedés hatása a folyóra
Az Amazonas vízszintje egyre alacsonyabb; apadásáért a globális felmelegedést okolják.[8]
Kapcsolódó szócikkek
Jegyzetek
- ↑ Amazon River. Encyclopædia Britannica. [2015. október 6-i dátummal az eredetiből archiválva].
- ↑ Aguas Amazónicas
- ↑ a b HyBam
- ↑ SEMA. [2022. november 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2022. szeptember 27.)
- ↑ ANA
- ↑ River and Reservoir Watch Version 4.5
- ↑ The Flood Observatory
- ↑ Amazon dries up. YouTube
Források
![Commons:Category:Amazon River](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- az Amazonas a világ leghosszabb folyója
- Il Rio delle Amazzoni è più lungo del Nilo?[halott link](olasz)
- http://www.origo.hu/tudomany/20070709-muholdkep-az-amazonas-torkolatrendszere.html
- Földrajzi Világatlasz. Kartográfiai Vállalat, Budapest, 1992. 464 p. ISBN 963-352-516-0 CM
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
![]() | Ez a folyóról, patakról, vízesésről szóló lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |
![]() | Ez az Latin-Amerikáról vagy latin-amerikai országról szóló vagy azzal kapcsolatos tárgyú lap egyelőre csonk (erősen hiányos). Segíts te is, hogy igazi szócikk lehessen belőle! |