Arató Attila
Arató Attila | |
Született | 1930 (94 éves) Szeghalom |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | ![]() |
Foglalkozása | Könyvtáros |
Tisztsége | könyvtárigazgató (1963–, Méliusz Juhász Péter Könyvtár) |
Iskolái | Fazekas Mihály Gimnázium, ELTE |
Kitüntetései | Szocialista Kultúráért (1961), Kiváló Népművelő (1961), Állami Díj II. fokozat (1973), Szabó Ervin-emlékérem (1986) |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Arató Attila (Szeghalom, 1930. július 7. –) állami díjas könyvtáros, a Hajdú-Bihar Megyei Könyvtár igazgatója 1963–1991 között.
Életútja
Három testvére volt, édesapja tanítóként dolgozott. Arató Attila nyolcéves volt, amikor családjával Vámospércsre költözött, hogy a gyerekek Debrecenben tanulhassanak. 1948-ban bejáróként érettségizett a Fazekas Mihály Gimnáziumban. 1959-ben történelemtanárként végzett az Eötvös Loránd Tudományegyetemen. 1961–1962-ben irodalomesztétikát tanult a Művelődésügyi Minisztérium kulturális akadémiáján, 1971-ben pedig elvégezte a Marxizmus–Leninizmus Esti Egyetem esztétika szakosító tagozatát.
Vámospércsi tanítóként a falu könyvtárosi és népművelési ügyvezetői feladatait is ellátta 1949 és 1952 között. Visszaemlékezése szerint ekkor tudatosult benne, hogy a könyvtárosi pályát kell hivatásul választania. 1952 őszén a középiskolai és egyetemi ifjúság mozgalmi életének egyik irányítója lett a Dolgozó Ifjúság Szövetsége megyei bizottságának felelőseként. 1956 és 1963 között a Debreceni Városi Tanács osztályvezetője volt. 1963-ban került a Hajdú-Bihar Megyei Könyvtár élére. 1973-ban az Országos Könyvtárügyi és Dokumentációs Tanács egyik alelnökévé, a közművelődési és iskolai könyvtárügyi tagozat vezetőjévé választották.
1991-ben nyugalomba vonult.
Munkássága
Munkatársaival együtt hozzálátott a korszerű fiókkönyvtár-hálózat kiépítéséhez. 1973-ig tizenhat könyvtár létesítését vagy korszerűsítését irányította. Igazgatósága alatt jött létre az intézmény helyismereti gyűjteménye és szakosított tájékoztatószolgálata, nyerte el kétszer a Kiváló Könyvtár címet, kapta meg 1985-ben a tudományos könyvtári minősítést, és indult meg gépesítése az 1980-as évek végén.
Arató módszertani írásait az Alföld, a Könyvtáros, a Könyvtári Figyelő és a Debreceni Szemle közölte.
Díjai, kitüntetései
- Szocialista Kultúráért (1961)
- Kiváló Népművelő (1969)
- Állami Díj II. fokozat (1973)
- Szabó Ervin-emlékérem (1986)
Források
- Ki kicsoda? Életrajzi lexikon magyar és külföldi személyiségekről, kortársainkról. Szerk.: Hermann Péter. Budapest, 1981, Kossuth. 33. o.
- Kossuth-díjasok és Állami Díjasok almanachja 1948–1985. Szerk.: Darvas Pálné – Klement Tamás – Terjék József. Budapest, 1988, Akadémiai.
- Magyar könyvtártörténeti kronológia 996–2007 1–3. Összeáll.: Gerő Gyula. Budapest, 2009, Országos Széchényi Könyvtár.
- A Méliusz Juhász Péter Megyei Könyvtár története a könyvtár honlapján
- Páldy Róbert: A könyvtárak azt kapják vissza a társadalomtól, amit adni tudnak. Beszélgetés az állami díjas Arató Attilával. Könyvtáros, 1973. 5. sz. 327–330. o.
- Révai új lexikona I. (A–Baj). Főszerk.: Kollega Tarsoly István. Szekszárd, 1996, Babits. 606. o. ISBN 963-901-595-4