Brómbenzol
Brómbenzol | |||
![]() A brómbenzol szerkezete | ![]() A brómbenzol kalotta-modellje | ||
IUPAC-név | Brómbenzol | ||
Más nevek | Fenil-bromid monobrómbenzol | ||
Kémiai azonosítók | |||
---|---|---|---|
CAS-szám | 108-86-1 | ||
RTECS szám | CY9000000 | ||
| |||
Kémiai és fizikai tulajdonságok | |||
Kémiai képlet | C6H5Br | ||
Moláris tömeg | 157,01 g/mol | ||
Megjelenés | Színtelen vagy enyhén sárgás színű, kellemes aromás illatú folyadék | ||
Sűrűség | 1,495 g/cm³ (folyadék) | ||
Olvadáspont | −30,8 °C (242,35 K) | ||
Forráspont | 156 °C (429,15 K) | ||
Oldhatóság (vízben) | oldhatatlan (< 0,1 g/100 ml 25 °C-on) | ||
Viszkozitás | 1,124 cP 20 °C-on | ||
Gőznyomás | 4,3 mbar (20 °C), 25 mbar (50 °C)[1] | ||
Veszélyek | |||
EU osztályozás | Irritatív (Xi) Veszélyes a környezetre (N)[1] | ||
NFPA 704 | ![]() 2 2 0 | ||
R mondatok | R10, R38, R51/53[1] | ||
S mondatok | (S2), S61[1] | ||
Lobbanáspont | 51 °C[1] | ||
Öngyulladási hőmérséklet | 565 °C[1] | ||
LD50 | 2380 mg/kg (patkány, szájon át)[1] | ||
Rokon vegyületek | |||
Rokon halogénezett benzolszármazékok | fluorbenzol klórbenzol jódbenzol | ||
Ha másként nem jelöljük, az adatok az anyag standardállapotára (100 kPa) és 25 °C-os hőmérsékletre vonatkoznak. |
A brómbenzol (C6H5Br) szerves vegyület, átlátszó, világossárga színű folyadék, a benzol brómozott származéka. Maga a név az egy brómatomot tartalmazó vegyületre utal, de tágabb értelemben a brómbenzolok névvel a több brómatomot tartalmazó benzolszármazékok csoportjára is hivatkoznak.
Előállítása
Benzolhoz brómot adva aromás elektrofil szubsztitúciós reakcióban brómbenzol keletkezik:[forrás 1]
A reakció Lewis-sav katalizátor (például FeBr3) jelenlétében megy végbe.
Felhasználása
A brómbenzol felhasználható a megfelelő Grignard-reagens, a fenil-magnézium-bromid előállítására, melyet sokféleképpen tovább lehet alakítani, például szén-dioxiddal reagáltatva benzoesav készíthető. A brómbenzolt gyógyszerek előállításában használják.
Gyógyszertan
Mérgező anyag, belélegezve, lenyelve vagy bőrön át felszívódva máj- és idegrendszeri károsodást okozhat.[2]
Források
- ↑ szerk.: Náray-Szabó Gábor: Kémia. Budapest: Akadémiai Kiadó, 460–461. o. (2006). ISBN 963-05-8240-6
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Bromobenzene című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.