Csitár
Csitár | |||
![]() | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Nógrád | ||
Járás | Balassagyarmati | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Komjáti István (független)[1] | ||
Irányítószám | 2673 | ||
Körzethívószám | 35 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 370 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 24,39 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 16,85 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Csitár Pozíció Nógrád vármegye térképén | |||
Csitár weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Csitár témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![]() | Ez a szócikk a nógrádi Csitárról szól. Hasonló címmel lásd még: Csitár (egyértelműsítő lap). |
Csitár község Nógrád vármegyében, a Balassagyarmati járásban.
Fekvése
A vármegye északi részén fekszik, az Északi-Cserhát Szécsényi-dombságnak nevezett területén, a hegység és az Ipoly völgyének határán, Balassagyarmattól mintegy 12 kilométerre kelet-délkeletre. Különálló településrésze Nógrádgárdony, mely a központjától dél-délnyugati irányban fekvő magaslaton alakult ki, a hajdani Majláth-kastélyt övező majorság helyén.
Éghajlata mérsékelten hűvös – mérsékelten száraz. Évi középhőmérséklete 9-9,2 ℃. A napsütéses órák száma évi 1900, csapadékból évente 610 mm hull. Megtalálható itt az erősen szabdalt dombvidék és a földművelésnek kedvező síkság is. Természeti környezete kedvező lehetőségeket biztosíthat majd a vidéki turizmus számára a feltételek megteremtése után.
Megközelítése
Csitár a vármegye városaival és a fővárossal elsősorban a települést érintő autóbuszjáratok révén tartja a kapcsolatot. Központján és Nógrádgárdonyon is a 2119-es út halad keresztül, ezen érhető el a 22-es főút őrhalmi szakasza felől, illetve Balassagyarmat déli része felől is (utóbbi irány esetében Patvarcon keresztül). Déli szomszédja a zsáktelepülésnek számító Iliny, mely közúton csak a Nógrádgárdony központjában kiágazó 21 131-es számú mellékúton érhető el.
Története
Csitár (Csatár, Nagy-) nevét 1327-ben említette először oklevél Chatar alakban írva.
Neve szerint egykor királyi pajzsgyártó szolgálónépek lakták. 1327-ben már két faluból álló település volt és a Kácsik nemzetséghez tartozó Szécsényi Tamás vajda és fivére Péter osztozott rajta. Nagycsitár Varsány, Kiscsitár Trázs határosa volt.
A 20. század elején Nógrád vármegye Balassagyarmati járásához tartozott. 1910-ben 840 lakosából 839 magyar volt. Ebből 818 római katolikus, 12 izraelita volt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Huszár Ferenc (független)[3]
- 1994–1998: Huszár Ferenc (független)[4]
- 1998–2002: Huszár Ferenc (független)[5]
- 2002–2006: Huszár Ferenc (független)[6]
- 2006–2010: Huszár Ferenc (független)[7]
- 2010–2014: Komjáti István (független)[8]
- 2014–2019: Komjáti István (független)[9]
- 2019–2024: Komjáti István (független)[1]
- 2024– : Komjáti István (független)[10]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 404 | 402 | 415 | 365 | 378 | 370 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 95%-a magyar, 5%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[11]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 97,4%-a magyarnak, 6,3% cigánynak, 0,2% románnak, 0,2% szlováknak mondta magát (2,6% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 84,8%, református 4,2%, evangélikus 1,2%, felekezeten kívüli 5,2% (4,7% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 87,8%-a vallotta magát magyarnak, 6,3% cigánynak, 0,3-0,3% örménynek, románnak, ruszinnak és szlovénnek, 1,3% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (11,9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 60,6% volt római katolikus, 2,6% református, 0,8% evangélikus, 0,3% egyéb keresztény, 0,3% egyéb katolikus, 4,5% felekezeten kívüli (30,7% nem válaszolt).[13]
Címer
A pajzson aranykorona, a mező közepén kis pajzs, körülötte ekevas és csoroszlya, búzakalászok, szőlőfürt ábrázolás. A jobb alsó sarokban ezüst pólyával elválasztott két mező látható. A kék és a zöld szín a faluban készült szőttesek és hímzések kedvelt színe.
A korona a község történetének folytonosságát, egykor a királyi birtokhoz való tartozását jelzi. A címerpajzs formáját a falu két földbirtokosának (Forgách, Szentiványi) címeréről kölcsönöztük. A középen elhelyezett kis pajzs Csitár nevének eredetére, (pajzs, pajzskészítő) utal. A tervezésnél a község 1788-ban készült pecsétjének motívumait is felhasználtuk.
A mezőkben lévő ekevas és csoroszlya a földművelésre utal, a búzakalászok, a szőlőtőke az egykor jelentős gabonatermelést, a jövedelmező szőlőültetvényeket jelképezi. Az alsó részén a mezőt középen kettéosztó ezüst pólya a Csitár patakot jelöli, amely a 17. század közepéig önálló településnek számító Kis- és Nagycsitárt elválasztotta.
Nevezetességei
- Majláth-kastély - ma rehabilitációs központ és szanatórium. Parkja védett.
Források
- Györffy György: Nógrádvármegye
Jegyzetek
- ↑ a b Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 27.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 4.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 11.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 11.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 11.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. március 11.)
- ↑ Csitár települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 17.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Csitár Helységnévtár
- ↑ Csitár Helységnévtár
További információk
- A falu hivatalos honlapja
- Csitár infó Archiválva 2013. május 6-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Csitár az Ipoly-menti Palócok honlapján
- Zólyomi József: Csitár története
Magyarország-portál
Földrajzportál