Dhátu-katha
Páli kánon |
---|
Vinaja-pitaka |
Szutta-vibhanga · Khandhaka · Parivára |
Szutta-pitaka |
Dígha-nikája · Maddzshima-nikája · Szamjutta-nikája · Anguttara-nikája · Khuddaka-nikája |
Abhidhamma-pitaka |
Dhamma-szangani · Vibhanga · Dhátu-katha és Puggala-pannyatti · Kathá-vatthu · Jamaka · Patthána |
Sablon:PáliKánon
|
A sorozat témája Buddhizmus |
---|
![]() |
Dharma · Fogalmak
|
|
Körvonalakban |
Sablon:Buddhizmus
|
A Dhátu-katha (Értekezés az elemekről) théraváda irányzat által képviselt páli kánon egyik buddhista szövege, amely az Abhidhamma-pitaka részét képezi. Teljes, magyar nyelvű fordítása nem létezik. Az 1969-ben megjelent The Book of Analysis című mű tartalmazta a Vibhanga angol fordítását.[1]
Ebben a könyvben az előző két abhidhamma könyv ötvöződik, a Dhamma-szanganí és a Vibhanga. Kérdés és felelet formában íródott és 14 fejezetre van tagolva. Az első fejezetben hangzanak el az alapkérdések: "Mennyi aggregátum, alap és elem tartozik bele?" Az ezután következő fejezetekben összetettebb kérdések szerepelnek.
Eredete
A hagyomány szerint az Abhidhammát a történelmi Buddha a megvilágosodása után pár évvel tanította a magasabb szintű tanítványainak.[2] Később megosztotta a tudását egyik legfőbb követőjével is, Száriputtával. A többi tanítványnak Száriputta adta tovább a tanítást. Ez a hagyomány egyértelműen kiderül a Vinaja-pitaka legutolsó könyvéből, a Parivárából (Függelék).[3] Azonban egyes tudósok az Abhidhamma megírását az i.e. 3. század környékére helyezik, azaz a Buddha halála után 100-200 évvel. Emiatt ők azon a véleményen vannak, hogy a mű nem a Buddha szavait, sokkal inkább a tanítványai szavait adják vissza.[4] A bristoli egyetem egyik professzora, Dr Rupert Gethin, szerint azonban az Abhidhamma módszerének fontos elemei valóban a Buddha idejéből valók.[5]
Mivel ez a könyv volt a páli kánon legutolsó fő része, ezért a keletkezésének a története meglehetősen szövevényes. A Mahászangika[6][7] valamint több másik iskola[8] sem fogadta el a kánon részeként. Voltak iskolák, amelyek viszont az Abhidhamma-pitakába helyezték a Szutta-pitaka 5. gyűjteményét, a Khuddaka-nikáját.[6] Az Abhidhamma páli verziója szigorúan a hínajána iskola részét képezi, amely különbözik más buddhista iskolákétól.[9] A korai iskolák nem jutottak egyezségre a különböző Abhidhamma filozófiákat illetően.[10] A korai buddhizmussal ellentétben az Abhidhamma megjelenésekor már egymástól eltérő irányzatok léteztek.[10] A páli kánon legkorábbi szövegei nem említik az Abhidhammát.[11] Az Első buddhista zsinat sem tesz említést az Abhidhammáról, viszont a másik két pitakáról (Vinaja és Szutta) igen.[12]
Jegyzetek
- ↑ tr U Thittila, 1969/1988, Pali Text Society - [1], Bristol
- ↑ Malalasekera, Dictionary of Pali Proper Names, India Office, 1938, reprinted Pali Text Society, Bristol, volume I, page 138
- ↑ Book of the Discipline, volume VI, page 123
- ↑ "Abhidhamma Pitaka." Encyclopædia Britannica. Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica, 2008.
- ↑ Foundations of Buddhism, Oxford University Press, 1998, page 48
- ↑ a b "Abhidhamma Pitaka." Encyclopædia Britannica. Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica, 2008.
- ↑ Buddhist Sects in india, Nalinaksha Dutt, 1978, page 58
- ↑ several schools rejected the authority of abhidharma. in: Macmillan Encyclopedia of Buddhism (2004), page 2. (A similar statement can be found on pages 112 and 756.)
- ↑ "Buddhism." Encyclopædia Britannica. Ultimate Reference Suite. Chicago: Encyclopædia Britannica, 2008.
- ↑ a b Kanai Lal Hazra, Pali Language and Literature - A Systematic Survey and Historical Survey, 1994, Vol. 1, page 415
- ↑ Kanai Lal Hazra, Pali Language and Literature - A Systematic Survey and Historical Survey, 1994, Vol. 1, page 412
- ↑ I.B. Horner, Book of the Discipline, Volume 5, 398. o. A szöveg egy régebbi fordítása itt található: Eleventh Khandhaka: On the council of Rajagaha.
További információk
- A Dhátu-kathá teljes szövege páli nyelven
- A páli nyelv és irodalom
- Théraváda buddhista iratok
- A páli nyelvű buddhista kánon tartalomjegyzéke
- Tarr Dániel oldala a buddhizmusról.