Egon Friedell
Egon Friedell | |
![]() | |
Született | Egon Friedmann 1878. január 21.[1][2][3][4][5] Bécs[6][7][8] |
Elhunyt | 1938. március 16. (60 évesen)[1][2][3][4][5] Bécs[9][8] |
Állampolgársága |
|
Foglalkozása | |
Iskolái | Bécsi Egyetem (1900–1904) |
Halál oka | lezuhanás |
Sírhelye | Wiener Zentralfriedhof |
![]() | |
Egon Friedell aláírása | |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Egon Friedell témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Egon Friedell, született Egon Friedmann (Bécs, 1878. január 21. – Bécs, 1938. március 16.) osztrák író, kultúrtörténész, színész, kabaréművész, újságíró, színházi kritikus. 1916 előtt Egon Friedländer írói néven is publikált.
Életpályája
Az anya elhagyta a családot, amikor Egon egy éves volt. A szülők házassága 1887-ben válással végződött. Édesapja 1891-es halála után Egon egy nagynénjénél élt Frankfurtban. Több különböző iskolába járt. 1899 szeptemberében a Konrad Duden által vezetett Bad Hersfeld-i gimnáziumban a negyedik próbálkozáson letette az érettségi a vizsgát. Majd a Heidelbergi Egyetemen tanult. 1899-ban a Bécs 18., Gentzgasse 7. szám alatti lakásba költözött, amelyben az öngyilkosságáig lakott. 1900-tól kilenc féléven át filozófiát tanult Bécsben.
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
Munkássága
Művei
Életében megjelent
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e1/Egon_Friedell_Novalis_als_Philosoph_1904_Titel.jpg/220px-Egon_Friedell_Novalis_als_Philosoph_1904_Titel.jpg)
- Novalis als Philosoph; Bruckmann, München, 1904
- Der Petroleumkönig; 1908
- Goethe. Eine Szene (társszerző Alfred Polgar); C. W. Stern, Wien, 1908
- Ecce poeta; S. Fischer, Berlin, 1912
- Von Dante zu d’Annunzio; Rosner & Stern, Wien, 1915
- Die Judastragödie. In vier Bühnenbildern und einem Epilog; Strache, Wien, 1920
- Das Jesusproblem; Rikola, Wien, 1921
- Steinbruch. Vermischte Meinungen und Sprüche; Verlag der Wiener Graphischen Werkstätte, Wien, 1922
- „Das ist klassisch!“ Nestroy-Worte; szerk. Egon Friedell; Wiener-Drucke, Wien, 1922
- Kulturgeschichte der Neuzeit. Die Krisis der europäischen Seele von der schwarzen Pest bis zum Weltkrieg, 1-3.; Beck, München, 1927–1931
- Kleine Philosophie. Vermischte Meinungen und Sprüche; Phaidon, Wien, 1930
- Kulturgeschichte des Altertums. Leben und Legende der vorchristlichen Seele. Erster Teil: Ägypten und der Alte Orient; Helikon, Zürich, 1936
Hagyatékból kiadott
- Die Reise mit der Zeitmaschine. Phantastische Novelle; Piper, München, 1946
- Friedell-Brevier. Aus Schriften und Nachlaß ausgewählt von Walther Schneider; Erwin Müller, Wien, 1947
- Kulturgeschichte Griechenlands. Leben und Legende der vorchristlichen Seele; Beck, München, 1949
- Das Altertum war nicht antik und andere Bemerkungen; Georg Prachner, Wien, 1950
- Kleine Porträtgalerie. Fünf Essays (Novalis, Carlyle, Lord Macaulay, Emerson, Peter Altenberg); Beck, München, 1953
- Aphorismen zur Geschichte. Aus dem Nachlaß; Prachner, Wien, 1950
- Briefe. Einzige, von den Erben autorisierte Ausgabe; Georg Prachner, Wien, 1959
- Ist die Erde bewohnt?. Eingeleitet und ausgewählt von W. Schneider; Stiasny, Graz/Wien, 1961
- Emerson. Sein Charakter aus seinen Werken. Bearbeitet und übersetzt von Egon Friedell; Lutz, Stuttgart, (1906)
- Ralph Waldo Emerson: Repräsentanten der Menschheit. Sieben Essays. Nachwort von Egon Friedell; Diogenes, Zürich, 1989, ISBN 978-3-257-21696-7
- Ralph Waldo Emerson: Von der Schönheit des Guten. Betrachtungen und Beobachtungen. Ausgew., übertr. und mit einem Vorw. von Egon Friedell. Mit einem Nachw. von Wolfgang Lorenz; Diogenes, Zürich, 1992 ISBN, 3-257-22440-0
- Abschaffung des Genies. Essays bis 1918; Löcker, Wien, 1982, ISBN 3-85409-042-0
- Selbstanzeige. Essays ab 1918; Löcker, Wien, 1983, ISBN 3-85409-051-X
- Meine Doppelseele. Taktlose Bemerkungen zum Theater; Löcker, Wien, 1985, ISBN 3-85409-087-0
- Kultur ist Reichtum an Problemen. Extrakt eines Lebens gezogen und vorgesetzt von Heribert Illig; Haffmans, Zürich, 1989, ISBN 3-251-00159-0
- „Über das Heroische in der Geschichte“ von Thomas Carlyle; Sabon, St. Gallen, 2001, ISBN 978-3-907928-31-8
- Der Schriftspieler. Autobiographische Schriften; Löcker, Wien, 2002, ISBN 978-3-85409-368-8
- Der Schatten der Antike. Das bislang fehlende Schlusskapitel der "Kulturgeschichte des Altertums"; Mantis, Gräfelfing, 2020, ISBN 978-3-928852-55-5
Újabb kiadások
- Das ist klassisch! Sprüche und Sentenzen. Herausgegeben und mit einer Vorrede von Egon Friedell. Mit Federzeichnungen von Gerald Narr. Buchverlag der Morgen, Berlin, 1989
- Johann Nestroy: Lektüre für Minuten; Insel, Frankfurt, 2001, ISBN 978-3-458-17094-5
- Goethe und die Journalisten. Satiren im Duett; Löcker, Wien, 1986, ISBN 3-85409-095-1
- Ist die Erde bewohnt? Essays von 1919 bis 1931; Diogenes Verlag, Zürich, 1985
- Ist die Erde bewohnt? Theater, Feuilleton, Essay, Aphorismen, Erzählung; Volk und Welt, Berlin, 1990
- Die Judastragödie; Bastei, Wien, 1963
- Kulturgeschichte Ägyptens und des Alten Orients; C.H.Beck, München, ISBN 978-3-406-44054-0
- Kulturgeschichte Griechenlands; C.H.Beck, München, ISBN 978-3-406-38061-7
- Kulturgeschichte der Neuzeit; C.H.Beck, München, ISBN 978-3-406-40988-2
- Die Rückkehr der Zeitmaschine. Phantastische Novelle; Diogenes, Zürich, 1974, ISBN 978-3-257-20177-2
- Steinbruch. Kleine Philosophie; Diogenes, Zürich, 1991, ISBN 3-257-21987-3
- Vom Schaltwerk der Gedanken. Essays zu Politik, Geschichte, Philosophie, Religion, Theater und Literatur / Autobiographische Skizzen und Feuilletons. Herausgegeben von Daniel Keel und Daniel Kampa; Diogenes, Zürich, 2007, ISBN 978-3-257-06625-8
- Kulturgeschichte der Neuzeit. Kulturgeschichte Ägyptens, in einem Band. Zweitausendeins, ISBN 978-3-86150-893-9
Filmográfia
- Yves, die Gauklerin (1922)
Magyarul
- Az újkori kultúra története; ford. Vas István; Pharos, Bp., 1944 (Editio Pharos)
- Az újkori kultúra története; Holnap, Bp., 1989–1994
- 1. Középkor, pestis, misztika; ford. Vas István; 1989
- 2. Reneszánsz és reformáció; ford. Vas István, Tandori Dezső; 1990
- 3. Barokk és rokokó; ford. Vas István, Tandori Dezső; 1991
- 4. Felvilágosodás és forradalom. A hétéves háborútól a bécsi kongresszusig; ford. Vas István, Adamik Lajos; 1992
- 5. Romantika és liberalizmus. A bécsi kongresszustól a német-francia háborúig; ford. Adamik Lajos; 1993
- 6. Imperializmus és impresszionizmus. A német-francia háborútól a világháborúig; ford. Adamik Lajos; 1994
- Utazások az időgéppel; ford. Koncz Éva; in: Az időgép visszatér; Móra, Bp., 1990
- Kőfejtő; ford. Radics Viktória; Kijárat, Bp., 1997 (Teve könyvek)
- Az ókori kultúra története. 1. A világtörténet regéje, Egyiptom titka; ford. Vidor Aliz; N-Press, Bp., 2003
További információk
- Egon Friedell az Internet Movie Database-ben (angolul)
Jegyzetek
- ↑ a b Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. április 26.)
- ↑ a b Francia Nemzeti Könyvtár: BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b ISFDB (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b filmportal.de. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 11.)
- ↑ 77
- ↑ a b Memento Vienna (német és angol nyelven). Documentation Centre of Austrian Resistance
- ↑ Integrált katalógustár (német nyelven). (Hozzáférés: 2014. december 30.)
Források
- Gertraud Heid: Friedell, Egon. In: Neue Deutsche Biographie (NDB). Band 5, Duncker & Humblot, Berlin, 1961, ISBN 3-428-00186-9, S. 446 (Digitalisat)
- Peter Haage: Der Partylöwe, der nur Bücher fraß. Egon Friedell und sein Kreis. Claassen, Hamburg, 1971
- Klaus Peter Dencker: Der junge Friedell. Dokumente der Ausbildung zum genialen Dilettanten. Beck, München, 1977
- Heribert Illig: Schriftspieler – Schausteller. Die künstlerischen Aktivitäten Egon Friedells. Dissertation. Löcker, Wien, 1987, ISBN 3-85409-105-2
- Roland Innerhofer: Kulturgeschichte zwischen den beiden Weltkriegen. Egon Friedell. Böhlau, Wien, 1990
- Wolfgang Lorenz: Egon Friedell. Momente im Leben eines Ungewöhnlichen. Eine Biographie. Ed. Raetia, Bozen, 1994, ISBN 88-7283-054-0
- Franz Rottensteiner: Friedell, Egon. In: Lexikon der Science Fiction-Literatur seit 1900. Mit einem Blick auf Osteuropa. Herausgegeben von Christoph F. Lorenz. Peter Lang, Frankfurt am Main, 2016, ISBN 978-3-63167-236-5, S. 281–286.
- Bernhard Viel: Egon Friedell: Der geniale Dilettant. C. H. Beck, München 2013, ISBN 978-3-406-63850-3
- Hans Veigl: Mit Goethe im Nacht-Cabaret. Egon Friedell zwischen Kleinkunst und Kulturgeschichte. Österreichisches Kabarettarchiv, Graz, 2013, ISBN 978-3-9501427-3-0
Irodalomportál
Történelemportál