Egyfélemagvúak
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
Az egyfélemagvúak (Plasmodroma) törzsébe egyszerű felépítésű heterotróf egysejtűek tartoznak. Sejtfaluk nincs. Mozgásszerveik ostorok, sejtizmok vagy a sejtplazmából időlegesen kialakuló állábak.[1] Legismertebb képviselőik az amőbák. Szerves anyagokban gazdag vizekben élnek, a zooplankton részei.[2]
Táplálkozásuk
Bomló szerves anyagokkal, baktériumokkal táplálkoznak, amelyeket állábaikkal körbevesznek, majd emésztőűröcskét képeznek körülötte és bekebelezik. Az emésztőűröcske a sejtplazmában állandó mozgásban van, ez biztosítja a sejt egyenletes tápanyagellátását. A bomlástermékeket és a felesleges vizet a lüktetőűröcske távolítja el.
Egyes fajok paraziták, például a Tetrahymena rostrata vagy a Callimastix equi kagylók,[3] a Toxoplasma gondii emlősök parazitája.[4]
Rendszertani csoportok
Az egyfélemagvúak törzsébe az alábbi rendszertani csoportokat sorolták:
- Ostorosok (Flagellata vagy Mastigophora)
- Zoomastigina[3]
- amőbák (Rhizopoda)
- Endamoeba Leidy, 1879
- Jodamoeba Dobell, 1919
- Endolimax Kuenen et Swellengrebel, 1917
- Chilomastix Alexeieff, 1910
- Cercomonas Dujardin, 1841
- Embadomonas Mackinnon, 1912
- Trichomonas Donné, 1837[5]
- Sporozoa Leuckart, 1879[6]
- Cryptomonadina[7]
A Rhizopoda tagjai általában filopódiumokkal mozognak, de egyes fajok, például a Dimastigamoeba gruberi ostorokkal is rendelkezik.[5]
Jegyzetek
- ↑ Soós L. Az állat és élete, A természet világa (1942). Hozzáférés ideje: 2023. december 24.
- ↑ Hegedüs J, Kollár Gy (1976. február). „Felszíni víz tisztításával kapcsolatos zoológiai vizsgálatok jelentősége”. Hidrológiai Közlöny 56 (2).
- ↑ a b Biswas T, Bandyopadhyay PK (2014. december 20.). „First record of protozoan parasites, Tetrahymena rostrata and Callimastix equi from the edible oyster in Sundarbans region of West Bengal, India”. J Parasit Dis 40 (3), 971–975. o. DOI:10.1007/s12639-014-0617-1. PMID 27605821. (Hozzáférés: 2023. december 24.)
- ↑ Saxena S, Kumar S, Kharbanda J. „Toxoplasmosis submandibular lymphadenitis: Report of an unusual case with a brief review”. J Oral Maxillofac Pathol 22 (1), 116–120. o. DOI:10.4103/jomfp.JOMFP_268_17. PMID 29731568. (Hozzáférés: 2023. december 24.)
- ↑ a b Lovrekovich I, Tomcsik J, Lőrincz F. Altörzs: Plasmodroma, Bakteriologia. Immunitástan. Parazitológia - A Magyar Orvosi Könyvkiadó Társulat Könyvtára (1935). Hozzáférés ideje: 2023. december 24.
- ↑ Alfred Edmund Brehm. Első altörzs: Plasmánmozgók (Plasmodroma), Az állatok világa, A legújabb német kiadás nyomán teljesen átdolgozott, az új felfedezésekkel és a magyar vonatkozásokkal kiegészített új magyar kiadás, Budapest: Arcanum (2000). ISBN 963 86118 2 0. Hozzáférés ideje: 2023. december 24. „Brehm2000”
- ↑ Alfred Edmund Brehm. 3. rend: Tarkaostorosak, Az állatok világa, A legújabb német kiadás nyomán teljesen átdolgozott, az új felfedezésekkel és a magyar vonatkozásokkal kiegészített új magyar kiadás, Budapest: Arcanum (2000). ISBN 963 86118 2 0. Hozzáférés ideje: 2024. május 15. „Brehm2000”
Források
Gömöry András-Dr. Müllerné Erzsébet-Dr. Szerényi Gábor: Biológia I.
További információk
![Fájl:Wikispecies-logo.svg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/df/Wikispecies-logo.svg/50px-Wikispecies-logo.svg.png)