Felsőtold
Felsőtold | |||
![]() | |||
A harangtorony | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Észak-Magyarország | ||
Vármegye | Nógrád | ||
Járás | Pásztói | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Nagyváradi István (független)[1] | ||
Irányítószám | 3067 | ||
Körzethívószám | 32 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 130 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 11,63 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,83 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() ![]() Felsőtold Pozíció Nógrád vármegye térképén | |||
Felsőtold weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Felsőtold témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/9e/Fels%C5%91toldi_Szent_Imre_katolikus_k%C3%A1polna.jpg/200px-Fels%C5%91toldi_Szent_Imre_katolikus_k%C3%A1polna.jpg)
Felsőtold község Nógrád vármegyében, a Pásztói járás északi részén; a járás egyik legkisebb falva. Az alsótoldi körjegyzőséghez tartozik.
Fekvése
A falu a Cserhát dombjai közt, a Zsunyi-patak völgyében épült; a Kelet-cserháti Tájvédelmi Körzet határa a falu szélén húzódik, a Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települése. Szécsény és Pásztó felől is megközelíthető – előbbitől körülbelül 18, utóbbitól 12-13 kilométerre fekszik –, áthalad a közigazgatási területén a két várost összekötő 2122-es út. A faluközpont főutcája a 2122-esből, annak a 18+850-es kilométerszelvénye közelében északkeleti irányban, Garáb felé kiágazó 21 145-ös út; ezen kívül a község közigazgatási területének északi, Nagylóc felőli szélén ágazik ki a 2122-esből a Hollókőre vezető 21 146-os út is.
Története
Alsó- és Felsőtold határában, a Mogyorós-Sástó dűlőben mintegy ezeréves, több szintből álló temetkezési helyet tártak fel, alatta pedig római kori település nyomát fedezték fel.
A mostani Alsó- és Felsőtold elődje az Árpád-házi királyok idején létezett, Told nevű község – ez 1327-ben és 1470-ben is bizonyítottan a Toldi családé volt. Ez a falu a török időkben elpusztult, az 1715-1720 évi összeírásokban még nem fordult elő, tehát csak 1720 után települt újra.
1770-ben Kubinyi Gáspár, ifj. Darvas József, Gedey Adám és a Beniczky család volt a földesura, később báró Hellenbach József birtokába került; özvegye, utána gróf Chorinszky Igóé lett, majd az 1900-as évek elején gróf Wilczek Frigyes és Pátkay Dániel dr. voltak a nagyobb birtokosai.
A 20. század elején Nógrád vármegye Sziráki járásához tartozott.
1910-ben 312 lakosából 310 magyar volt. Ebből 275 római katolikus, 25 evangélikus, 8 izraelita volt.
A falunak soha nem volt saját temploma. Az egyemeletes, fagúlával fedett késő barokk római katolikus harangtornyot 1800 körül (lehet, hogy 1782-ben)[3] emelték. Harangját Wieland Ádám öntötte Vácott, 1775-ben.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Nagyváradi István (független)[4]
- 1994–1998: Nagyváradi István (független)[5]
- 1998–2002: Nagyváradi István (független)[6]
- 2002–2006: Nagyváradi István (független)[7]
- 2006–2010: Nagyváradi István (független)[8]
- 2010–2014: Nagyváradi István (független)[9]
- 2014–2019: Nagyváradi István (független)[10]
- 2019–2024: Nagyváradi István (független)[11]
- 2024– : Nagyváradi István (független)[1]
Gazdaság
A falu lakossága évszázadokon át földművelésből és állattenyésztésből élt.
A település szerkezete
A múlt században kialakult faluszerkezet jórészt megmaradt. A keskeny utcák a domborzathoz alkalmazkodva kanyarognak. A telkek beépítése fésűs. Fennmaradt sok jellegzetes, deszkamellvédes, tornácos, faragott oromdeszkázatú, kontyolt nyeregtetős palóc lakóház a 20. század elejéről.
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 125 | 129 | 125 | 138 | 127 | 130 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 93%-a magyar, 7%-a cigány nemzetiségűnek vallotta magát.[12]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 100%-a magyarnak mondta magát. A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 75%, református 2,3%, evangélikus 2,3%, felekezeten kívüli 11,4% (8,3% nem nyilatkozott).[13]
2022-ben a lakosság 91,3%-a vallotta magát magyarnak, 0,8% németnek, 3,1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 41,7% volt római katolikus, 0,8% református, 0,8% görög katolikus, 0,8% ortodox, 3,9% egyéb keresztény, 11,8% felekezeten kívüli (40,2% nem válaszolt).[14]
Látnivalók
- A Szent Imre katolikus kápolna mellett álló, késő barokk harangtorony:
- népi lakóházak
- Kéz-kilátó
Jegyzetek
- ↑ a b Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 23.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Hajdú Mihály: Családnevek enciklopédiája, 2010.
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 8.)
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 8.)
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 8.)
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 25.)
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 8.)
- ↑ Felsőtold települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 29.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Felsőtold Helységnévtár
- ↑ Felsőtold Helységnévtár
Források
- Nógrádtár
- Harangtorony[halott link]
- Hajdú Mihály: Családnevek enciklopédiája, 2010: A mohácsi Toldy család
- A pásztói kistérség fejlesztési programja Archiválva 2012. július 21-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
- Felsőtold a Cserhát Naturpark oldalán
- Felsőtold a funiq.hu-n
- A Novohrad-Nógrád UNESCO Globális Geopark települései
Magyarország-portál
Földrajzportál