Flavius Ablabius
Flavius Ablabius | |
Született | 3. század Kréta |
Elhunyt | 338 Bithünia |
Állampolgársága | római |
Gyermekei |
|
Foglalkozása |
|
Tisztsége |
|
Halál oka | halálbüntetés |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Flavius Ablabius (görögül Αβλάβιος, Kréta, ? – Konstantinápoly, 338) a Római Birodalom consulja, politikus. Szülei, pontos születési helye és ideje ismeretlen.
Ablabius egy krétai szegény család sarja. Hatalmas vagyonra tett szert a tengeri kereskedelemből. Asia provincia vicariusa, majd I. Constantinus egyik legfontosabb belső embere lett, 329-ben megszerezte a praetorianus praefectus hivatalt, amelyet 338-as haláláig birtokolt. 331-ben consuli hivatalt viselt. Olympias nevű leányát még életében eljegyezte Flavius Iulius Constans, de végül sosem vette feleségül.
Ablabius a nagy keresztény hitvitában Athanasius mellé állt Arius ellenében, ezért II. Constantius, az ariánus császár már egy évvel Constantinus halála után (338-ban) koholt vádak alapján kivégeztette. Ablabius leányai Constans udvarában nem vesztették el rangjukat. Olympias Constans jegyese maradt, majd tíz évvel Constans halála után II. Constantius férjhez adta II. Arsak örmény királyhoz.
Ablabiust a nagy történetírók és filozófusok is megemlítik, mint Libaniosz, Eunapius, Athanasius, Zószimosz és Ammianus Marcellinus.
Elődei: Flavius Gallicanus és Aurelius Symmachus | Utódai: Lucius Pacatianus és Maecilius Hilarianus |
Források
- Krawczuk, Aleksander. Római császárnék. Lazi K. (2008). ISBN 978-963-267-024-9
- Halsall, Guy, Humour, History and Politics in Late Antiquity and the Early Middle Ages, Cambridge University Press, 2002. 64–65. old. ISBN 0-521-81116-3
- Millar, Fergus G., The Roman Near East, Harvard University Press, 1995. 210. old. ISBN 0-674-77886-3
- Parvis, Sara, Marcellus of Ancyra And the Lost Years of the Arian Controversy 325-345, Oxford University Press, 2006. 138–140. old. ISBN 0-19-928013-4
- Potter, David Stone, The Roman Empire at Bay: Ad 180-395, Routledge, 2004. 424–479. old. ISBN 0-415-10057-7
Ókorportál
Az ókori Róma portálja