François Mignet
François Mignet | |
![]() | |
Született | François Auguste Alexis Mignet[1] 1796. május 8.[2][3][4][5][6] Aix-en-Provence |
Elhunyt | 1884. március 24. (87 évesen)[2][3][4][5][7] rue d'Aumale[8][9] |
Állampolgársága | francia |
Foglalkozása | |
Tisztsége |
|
Iskolái |
|
Kitüntetései |
|
Sírhelye | Saint-Pierre Cemetery |
![]() | |
François Mignet aláírása | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz François Mignet témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
François Auguste Marie Mignet [ejtsd: minyé] (Aix-en-Provence, 1796. május 8. – Párizs, 1884. március 24.) francia történetíró, a Magyar Tudományos Akadémia kültagja.
Élete
Barátjával, Adolphe Thiers-rel együtt tanult jogot és 1818-ban ügyvéd lett. A De la féodalité, des institutions de Saint Louis et de l'influence de la législation de ce prince (Párizs, 1822) című díjnyertes művének sikere után abbahagyta jogi tanulmányait, hogy irodalomnak szentelhesse minden idejét. 1821-ben Párizsba ment, a Courrier Français szabadelvű ellenzéki lap szerkesztőségében alkalmazták. 1830-ban átment a Thiers által alapított Nationalhoz. Publicisztikai munkássága nagyon sokoldalú volt, történelmi felolvasásokat is tartott az Athénében és megírta híres művét, A francia forradalom történetét (Histoire de la révolution française), amely a 19. század végéig 13 kiadást ért meg.
Mignet a júliusi forradalomban tevékeny részt vett és ő is aláírta azt a tiltakozást, melyet a szabadelvű hírlapírók kiadtak. Röviddel később államtanácsossá, majd a külügyminisztérium levéltárának igazgatójává nevezték ki. 1832 és 1835 között képviselő volt. Az Institut V. osztályának alapításakor (Académie des sciences morales et politiques) annak tagja, majd titkára lett, 1836-ban felvették a Magyar Tudományos Akadémia rendes tagjai közé. Szellemes emlékbeszédei, melyeket mint az Institut V. osztályának titkára tartott, valamint rövidebb dolgozatai, megtalálhatók a Notices et mémoires historiques (Párizs, 1843, 2 kötet), valamint a Nouveaux éloges historiques (uo. 1877) című gyűjteményekben. A Guizot-minisztérium által alapított történelmi bizottság tagjaként adta ki értékes művét: Négotiations relatives à la succession d'Espagne (Páris 1836-44, 4 kötet).
A februári forradalom megfosztotta mind államtanácsosi, mind a külügyminisztériumban viselt hivatalától és 1851. december 2-a után önként lemondott a történelmi bizottságban viselt elnöki tisztéről is. Művei közül még megemlítendők: Antonio Perez et Philippe II (Párizs 1845 és 1881); Charles V., son abdication, son séjour et sa mort au monastère de Yuste (uo. 1854 és 1882); Histoire de Marie Stuart (uo. 1850 és 1884), ezt Berzeviczy E. magyarra fordította (Budapest, 1863), Rivalité de François I et de Charles-Quint (Párizs 1875 és 1876), ez a munka I. Ferdinánd és Szapolyai János ellenkirályok történetére is fontos; Études historiques (uo. 1884).[11] Mignet a Magyar Tudományos Akadémiának kültagja volt és Trefort Ágoston tartott munkásságáról emlékbeszédet (Budapest, 1885).[12]
Magyarul
- Stuart Mária 1-2. köt.; Ráth, Pest, 1863
- Franklin élete; ford. De Gerando Attila; Franklin, Bp., 1874 (Kis nemzeti muzeum)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/a7/Histoire_de_la_R%C3%A9volution_fran%C3%A7aise_depuis_1789_jusqu%27en_1814.tif/lossy-page1-220px-Histoire_de_la_R%C3%A9volution_fran%C3%A7aise_depuis_1789_jusqu%27en_1814.tif.jpg)
Jegyzetek
- ↑ Archives de Paris
- ↑ a b BnF források (francia nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 10.)
- ↑ a b SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b Encyclopædia Britannica (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ a b Babelio (francia nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ [LH//1873/58 Léonore database] (francia nyelven). Ministry of Culture of France. (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ GeneaStar
- ↑ Archives de Paris. (Hozzáférés: 2022. június 2.)
- ↑ www.accademiadellescienze.it (olasz nyelven). (Hozzáférés: 2020. december 1.)
- ↑ a b https://www.leonore.archives-nationales.culture.gouv.fr/ui/, 2022. július 15.
- ↑ V. ö. Petit E., M.-ről írt monográfiáját (1889). Továbbá Trefort, Mignet és művei (Budapest, 1885, és Emlékbeszédek, 2. köt.).
- ↑ V. ö. Vasárnapi Újság 1884. évf. 245.
Források
- Bokor József (szerk.). Mignet, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
- Trefort Ágoston: Emlékbeszéd Mignet Ferencz felett; Akadémia, Bp., 1885. 14 oldal. (A Magyar Tudományos Akadémia Elhunyt Tagjai Fölött Tartott Emlékbeszédek) 2. kötet, 10. szám. [1] [2]
Történelemportál
Franciaország-portál