Gősfa
Gősfa | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Zala | ||
Járás | Zalaegerszegi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Farkas Tiborné (független)[1] | ||
Irányítószám | 8913 | ||
Körzethívószám | 92 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 310 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 28,61 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,45 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Gősfa Pozíció Zala vármegye térképén | |||
Gősfa weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gősfa témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gősfa község Zala vármegyében, a Zalaegerszegi járásban. A településen polgárőrség működik.[3]
Fekvése
Zalaegerszegtől északra, Vasvártól délre fekvő település; Egervár északkeleti szomszédja. Néhány kilométerre nyugatra halad el tőle a 74-es főút, de a község területét nem érinti. Központján a 7427-es út halad végig, Csöngedmajor nevű külterületi településrészére az ugyanezen útból Vasboldogasszony központjában kelet felé kiágazó 73 238-as út vezet.
Története
Gősfa első írásos említése 1389-ből származik.[4] A középkorban az Egervári uradalomhoz tartozott. 1532-ben a Kőszeg fele vonuló török hadak pusztítottak a településen, majd 1550-ben a pestisjárvány pusztítása és a végvári katonák portyázása tizedelte meg a falut. A szinte elnéptelenedett falut 1664, a Vasvári béke megkötése után telepítették újra. 1706-ban közelében zajlott a Győrvári csata, mely a Rákóczi-szabadságharc dunántúli hadjáratának egyik legjelentősebb, kuruc győzelmet hozó összecsapása volt.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Szabó Gyula (független)[5]
- 1994–1998: Mátyás Zoltán (független)[6]
- 1998–2002: Farkas Tiborné (független)[7]
- 2002–2006: Farkas Tiborné (független)[8]
- 2006–2010: Farkas Tiborné (független)[9]
- 2010–2014: Farkas Tiborné (független)[10]
- 2014–2019: Farkas Tiborné (független)[11]
- 2019–2024: Farkas Tiborné (független)[1]
- 2024– :
Oktatás, kultúra, egészségügy
A faluban nincs óvoda és iskola, az oktatást a szomszédos településekkel közösen működtetett intézményekben oldják meg. A faluház egy körülbelül 1500 kötetes könyvtárral rendelkezik.[12] Orvosi rendelő a faluházban működik, az egervári orvos hetente két órát tölt itt.[13]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 321 | 316 | 307 | 308 | 297 | 310 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás idején a nemzetiségi megoszlás a következő volt: magyar 99%. A lakosok 86%-a római katolikusnak, 1,95% reformátusnak, 3,58% felekezeten kívülinek vallotta magát (7,5% nem nyilatkozott).[14]
Nevezetességei
- Szent Márton templom (1902)[4]
- Helytörténeti Gyűjtemény (az egykori iskola 1872-ben épült épületében)[15]
- Vitárgya (szőlőhegy): Zala vármegye legjobb borai kerülnek ki innen a gősfai borászok keze alól
- Vitárgyai szőlőhegyi szobor: Máriát és a karján ülő kis Jézust ábrázolja, a hegy lábánál található. A szobrot egy háborúban megmenekült család emeltette 1916-ban, megmenekülésük jeléül.[15]
- Gősfán két kőkereszt is áll (1913-ból és 1920-ból származnak), valamint egy 2001-ben felavatott, fából készült Szent Márton-szobor található a millenniumi parkban.[15]
- A falutól északkeletre fekvő szőlőhegyen (a Felsőhegyen) állnak a község egyetlen műemléki védelem alatt álló épületének, egy régi pincének a romjai.[16]
Jegyzetek
- ↑ a b Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 30.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Zala megyei polgárőr egyesületek. zmpsz.hu. (Hozzáférés: 2016. július 7.)
- ↑ a b Gősfa temploma a Via Sancti Martini honlapján. (Hozzáférés: 2014. április 28.)
- ↑ Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 17.)
- ↑ Gősfa települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. május 2.)
- ↑ Oktatás, kultúra a falu honlapján. (Hozzáférés: 2014. április 28.)
- ↑ Egészségügy és szociális ellátás a falu honlapján. (Hozzáférés: 2014. április 28.)
- ↑ Területi adatok -Zala megye Központi Statisztikai Hivatal
- ↑ a b c Turizmus a falu honlapján. (Hozzáférés: 2014. április 28.)
- ↑ A pince a muemlekem.hu oldalon. (Hozzáférés: 2014. április 28.)
Források
- Gősfa templomai Archiválva 2021. június 22-i dátummal a Wayback Machine-ben
- [1]
További információk
- Gősfa honlapja
- Gősfa a Via Sancti Martini honlapján
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál