Garabogazköl
Garabogazköl | |
![]() | |
A Garabogazköl a NASA felvételén, 1995 | |
Ország(ok) |
|
Hely | Türkmenisztán |
Hosszúság | 193 km |
Szélesség | 154 km |
Felszíni terület | 18 400 km2 |
Átlagos mélység | 7 m |
Legnagyobb mélység | 3,5 m |
Víztérfogat | 128,8 km3 |
Tszf. magasság | −33 m |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Garabogazköl Pozíció Türkmenisztán térképén | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Garabogazköl témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Garabogazköl (türkménül, magyarban sokszor Kara-Bogaz-öböl), a Kaszpi-tenger keleti partján elterülő sekély, óriási kiterjedésű lagúna. Vize mindössze 4-7 méter mély, emiatt nyáron akár 35 fokra is felmelegszik. Télen hőmérséklete a nagy sótartalma miatt 0 fok alá is csökkenhet anélkül, hogy befagyna.
Etimológia
Türkmén nyelvű nevének jelentése magyarul a fekete torok tava. A fekete torok eredetileg a lagúnát a Kaszpival összekötő természetes csatorna elnevezése, innen húzódott át az egész vízfelületre.
Geológiája
A Kaszpi-tengerrel együtt az ősi Paratethys tenger maradványa. A környéken uralkodó sivatagi éghajlat miatt párolgási vesztesége igen nagy, medencéjében vastag evaporit-rétegek rakódtak le, a sólerakódás napjainkban is folytatódik. Vizének sótartalma 35%-os (a Kaszpié 1,2%, a világtengereké 3,5%).
Vízszintjének ingadozása
A Kaszpi-tengertől keskeny földszoros választja el, amelyen mintegy 10 kilométeres természetes csatorna halad keresztül. E csatornán gyorsan áramlik az öbölbe a víz, pótolva a párolgási veszteséget.
1980-ban a csatornát gáttal zárták el, mert ezzel kívánták mérsékelni a Kaszpi-tenger egészének évtizedek óta tartó vízszint-csökkenését. Ennek nyomán a Garabogazköl teljesen kiszáradt. A helyén sós sivatag alakult ki, ahonnan a szelek a sót a környező termőterületekre hordták, nagy károkat okozva.
Később azonban kiderült, hogy a Kaszpi vízszint-süllyedésének tendenciája már 1978-tól megtört, és – tudományosan máig nem teljesen tisztázott okok miatt – fokozatosan magától helyreállt a világ legnagyobb sós tavának vízszintje. Ezért a zárógátat 1985-91 között zsilippel látták el, majd 1992-ben teljesen eltávolították. Ennek nyomán visszaállt az öböl korábbi – a Kaszpi szintjénél 4-5 méterrel alacsonyabb – vízszintje.
A kilencvenes évek végén a beáramló víz mennyisége mintegy évi 25 km³ volt.
Gazdasági jelentősége
A sós lagúnában hagyományos eszközökkel folytatott sókitermelés után 1973-ra nagy vegyipari kombinátot építettek a lagúna és a Kaszpi-tenger közötti földnyelven, Karabogaz városánál. A létesítmény egyik fő terméke a nátrium-szulfát (glaubersó), de az öböl üledékeiben szinte a Mengyelejev-táblázat összes eleme megtalálható. Jelentős többek között a magnézium és a kálisó kinyerése is.
Források
- Földrajzi lexikon (oroszul)[halott link]
További információk
![Commons:Category:Kara bogaz gol](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- A Google Maps képe a földszorost átvágó csatornáról, illetve egy azon keresztül épített vezetékről
- A NASA felvétele 1984 nyarán, az öböl teljes kiszáradása idején
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap