Gerendás
Gerendás | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Alföld | ||
Vármegye | Békés | ||
Járás | Békéscsabai | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Lengyel Zsolt András (Fidesz-KDNP)[1] | ||
Irányítószám | 5925 | ||
Körzethívószám | 66 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1049 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 31,19 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 40,78 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Gerendás Pozíció Békés vármegye térképén | |||
Gerendás weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gerendás témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gerendás (szlovákul: Gerendáš) község Békés vármegye Békéscsabai járásában.
Fekvése
Békéscsaba és Orosháza között helyezkedik el, mindkét várostól közel azonos távolságra. Szomszédai: észak felől Csorvás, északkelet felől Telekgerendás, délkelet felől Csabaszabadi, dél felől Csanádapáca, délnyugat felől Pusztaföldvár, nyugat felől pedig Orosháza.
Megközelítése
A település csak közúton érhető el, a 47-es főútról körülbelül 5,5 kilométeres letéréssel Csorvástól, vagy Gyula irányából Szabadkígyóson és Újkígyóson keresztül; mindkét irányból a 4431-es úton. Déli szomszédja, Csanádapáca felől a 4453-as úton közelíthető meg.
Vasútvonal nem érinti, a legközelebbi vasútállomás a körülbelül 4 kilométerre fekvő Csorvás vasútállomás, a Szeged–Békéscsaba-vasútvonalon.
Története
Oklevél először 1418-ban említette a települést, ami jelentős falu lehetett, hiszen gerendákkal készült temploma volt. A török időkben, 1596-ban elpusztult, és 1740-től Csaba közlegelője volt, ám 1862-től már ismét működött temploma és tornyos iskolája.
A mai község mint Nagygerendás-puszta 1924-ig Békéscsabához tartozott, azután lett önálló település. Az ország első betonútja itt készült 1937 táján.
Közélete
Polgármesterei
Polgármester | Megjegyzés | ||
---|---|---|---|
1990–1994 | Gajdács János | FKgP[3] | |
1994–1998 | FKgP-MDF-KDNP[4] | ||
1998–2002 | Fidesz-FKgP-MDF-KDNP[5] | ||
2002–2006 | Fidesz-MDF[6] | ||
2006–2010 | Fidesz-Gazdakör[7] | ||
2010–2014 | Lengyel Zsolt András | Fidesz-KDNP[8] | |
2014–2019 | Fidesz-KDNP[9] | ||
2019–2024 | Fidesz-KDNP[1] |
Népesség
Lakosok száma | 1352 | 1330 | 1187 | 1158 | 1057 | 1049 |
2013 | 2014 | 2019 | 2021 | 2022 | 2023 |
2001-ben a település lakosságának 92%-a magyar, 6%-a szlovák és 2%-a egyéb (főleg német, román és szlovén) nemzetiségűnek vallotta magát.[10]
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91,2%-a magyarnak, 0,2% cigánynak, 0,9% németnek, 0,8% románnak, 0,2% szerbnek, 16,2% szlováknak, 0,2% szlovénnek mondta magát (8,8% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 48,8%, református 3,6%, evangélikus 18,7%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 12,1% (15,6% nem nyilatkozott).[11]
2022-ben a lakosság 93,4%-a vallotta magát magyarnak, 2,1% szlováknak, 0,4% németnek, 0,4% románnak, 0,3% cigánynak, 0,1-0,1% ukránnak, örménynek és szerbnek, 1,2% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (6,5% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 35,2% volt római katolikus, 13,1% evangélikus, 3,7% református, 0,1% görög katolikus, 0,5% egyéb keresztény, 1,5% egyéb katolikus, 18,8% felekezeten kívüli (27,2% nem válaszolt).[12]
Neves személyek
- Az 1860-as években többször megfordult itt a pályakezdő Munkácsy Mihály festőművész. Gerendás határában ugyanis 255 kishold bérlete volt Munkácsy nagybátyjának, Reök Istvánnak. Munkácsy 1863-ban és 1865-ben több hónapot töltött a gerendási tanyán. Sokat rajzolt itt, és elkészült néhány festménye is, közülük leghíresebb a Búsuló betyár.
- Gerendási birtokán eredményesen foglalkozott búzanemesítéssel az első magyar búzanemesítő, Mokry Sámuel (1832-1909).
Nevezetességei
- Apponyi-Gerendás hársfasor
- Topoly-fa, újraültetett fehér nyár
- Gyógyfürdő
Jegyzetek
- ↑ a b Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. július 30.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2019. december 8.)
- ↑ Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 1.)
- ↑ Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 1.)
- ↑ Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 1.)
- ↑ Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 23.)
- ↑ Gerendás települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 19.)
- ↑ A 2001-es népszámlálás nemzetiségi adatsora
- ↑ Gerendás Helységnévtár
- ↑ Gerendás Helységnévtár
További információk
- Gerendás Önkormányzatának honlapja
Magyarország-portál
Földrajzportál