Gerlóczy Károly
Gerlóczy Károly | |
![]() | |
Gerlóczy Károly portréja a Vasárnapi Ujságban, 1886-ban | |
Született | 1835. május 18. Pest |
Elhunyt | 1900. augusztus 25. (65 évesen) Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Gyermekei | Gerlóczy Zsigmond |
Foglalkozása | alpolgármester |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gerlóczy Károly témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/d/d1/Als%C3%B3-viszokai_Gerl%C3%B3czy_K%C3%A1roly_eml%C3%A9kt%C3%A1bla_K%C5%91b%C3%A1ny%C3%A1n.jpg/220px-Als%C3%B3-viszokai_Gerl%C3%B3czy_K%C3%A1roly_eml%C3%A9kt%C3%A1bla_K%C5%91b%C3%A1ny%C3%A1n.jpg)
Alsóviszokai Gerlóczy Károly (Pest, 1835. május 18. – Budapest, 1900. augusztus 25.) magyar királyi tanácsos, Budapest főváros főjegyzője, első alpolgármestere (1873–1897), a Vaskoronarend és a francia becsületrend lovagja Gerlóczy Gyula bátyja, Gerlóczy Zsigmond édesapja.
Életpályája
A 19. században nemesített délszláv eredetű alsóviszokai Gerlóczy családban született, amely eredetileg a Mattekovich nevet viselte. Apja, alsóviszokai Gerlóczy Imre (1808–1877), hites ügyvéd, Pest-Pilis-Solt-Kiskun vármegye főlevéltárnoka,[1] anyja, denkenbergi Becker Eleonóra (1815–1878) volt.[2]
A középiskolát a pesti piarista gimnáziumban végezte, 1851-ben. Egyetemi, jogi és államtudományi tanulmányainak befejeztével, 1854-ben bírói és közigazgatási, majd 1861-ben ügyvédi vizsgát tett. 1855-ben indult hivatalnoki pályája, ekkor fogalmazó gyakornokként az akkori kormányszéknél. 1856-ban a Borsod megyei szolgabíróságnál bővítette ismereteit, birói és közigazgatási téren. 1861. augusztus 1-jétől szolgálta Pest ügyét mint tollnok, november 28-án aljegyző, 1866. január 27-én főjegyző, majd október 16-tól városi tanácsosként működött. Buda, Pest és Óbuda egyesítésén is munkálkodott. 1869-ben a főváros új közigazgatási szervezetére demokratikus jellegű törvényjavaslattal állt elő, ami azonban nem került tárgyalásra. 1873-ban Budapest első alpolgármestere lett. 1878-ban elnyerte a párizsi nemzetközi kiállításon a nemzetközi bíráló bizottság nagy aranyérmét, valamint a köztársaság elnökétől a francia becsületrend lovagkeresztjét. Ő szervezte meg az 1881. és 1892. évi népszámlálásokat. Alpolgármesterként serényen munkálkodott az Üllői úti új kórházépítések, a járvány- és árvízvédelem, a Népszínház (Operaház), Zeneakadémia létesítése, valamint a közművelődési és képzőművészeti intézmények (szakbizottsági) támogatása érdekében. Közhasznú tevékenységének (pl. az országos kiállítás) elismeréseképpen 1885-ben Ferenc József a Vaskoronarenddel tüntette ki. 1886-ban elnöke volt a Budavár visszafoglalásának kétszázadik évfordulójára megrendezett történeti kiállításnak. 1889-ben a perzsa sah a Nap és oroszlán-rend III. osztályát adományozta neki. 1891. augusztus 10-én az uralkodótól megkapta a királyi tanácsosi címet. 1892. december 6-án kinevezték az 1896-os nemzeti Millenniumi (Ezredévi) Kiállítást rendező országos bizottság tagjává, és egyben a kiállítás székesfővárosi bizottságának elnöke lett. Az 1894. március 30-án Kossuth Lajos hamvainak hazaszállításában és az országos nemzeti gyászünnep (április 1.) megszervezésében is meghatározó szerepe volt. A Gránátos (ma Városház) utca 9–11. sz. alatti Invalidus-ház vagy Gránátos Laktanya fővárosi városházzá alakítása is a nevéhez fűződik.
Anglia kivételével Európa szinte minden fontosabb országában megfordult.
Házassága és gyermekei
Miskolcon, 1859. október 18.-án vette el munkácsi Barkassy Amália (1841–1937) kisasszonyt.[3] A frigyükből született:
- Gerlóczy Ida (1860–1929), Kauser Józsefné.
- Dr. Gerlóczy Zsigmond (1863–1937), higiénikus orvos, a Szent László Kórház igazgató főorvosa
- Gerlóczy Margit (1865–1934). Férje, benedekfalvi Kiszely Albert (1852–1923).
- Gerlóczy Géza (1867–1903), a kassai gazdasági tanintézet és jogakadémia tanára.
- Gerlóczy Tamás (1870–1940), székesfővárosi főmérnök, műszaki tanácsos.
- Gerlóczy Károly (1872–?), miniszteri tanácsos.
- Gerlóczy Paula (1875–1905), Tóth Györgyné.
- Gerlóczy József (1878–1916), dr., a m. kir. földművelésügyi minisztérium fogalmazója, alpolgármester.
Emlékezete
- Budapest Belvárosában az egykori Rostély utcát nevezték el róla, még a halála évében.
- Budapest Kőbánya, Hölgy u. 13. sz. alatti utolsó lakóházán, 2013-ban márvány emléktáblát kapott.
Művei (jelentések és beszédek)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/18/Gerl%C3%B3czy_K%C3%A1roly_s%C3%ADrja.jpg/200px-Gerl%C3%B3czy_K%C3%A1roly_s%C3%ADrja.jpg)
- Budapest főváros törvényhatósági bizottságának tekintetes közgyűléséhez Jelentése a fővárosi képzőművészeti állandó bizottmányának 1880. évi működéséről. Bpest, 1881
- Budapest 1881-83. működéséről. Bpest, 1882-85
- Az országos magyar iskola-egyesület felügyelő bizottságának Jelentése és számadása az egyesület működéséről az 1884. évben. Bpest, 1884 (Az országos magyar iskola-egyesület felügyelő bizottságának Jelentése és számadása az egyesület működéséről az 1885-1893. évekről. Bpest, 1883-94 (Kilencz füzet)
- Országos kiállítás Budapesten 1885-ben. Budapest főváros pavillonjának külön katalogusa a kiállított tárgyak rövid ismertetésével. Bpest, 1885 (G. felügyelete és vezetése mellett szerk. Szabó Károly bizottsági jegyző)
- Országos magyar iskola-egyesület. Kivonat a közművelődési egyesületeknek a tervezett congressus ügyében adott válaszaikból. Bpest, 1886
- Zárjelentése... Budapest főváros törvényhatóságának az 1885. évi országos kiállítás érdekében tett és végrehajtott intézkedéseiről. Bpest, 1886
- A magyarországi közművelődési egyesületek élete. Bpest, 1887
- Bizottmányi jelentés a Budavára visszavívásának 200. évfordulója alkalmából rendezett ünnepélyességekről. Bpest, 1887
- Elnöki jelentés az 1888. aug. 20. a budapesti városligetben a «Jó szív» orsz. bizottság határozata folytán megtartott népünnepélyről. Bpest, 1888
- A közművelődési egyesületeknek Budapesten, 1887. okt. 9., 10.... megtartott congressusáról szóló napló. Bpest, 1888
- A fővárosi képzőművészeti bizottság jelentése tízéves működéséről 1880-90. Bpest, 1891
- Beszéd, melylyel az országos magyar iskolaegyesületnek Budapesten 1892. márcz. 8. tartott rendes évi közgyűlését megnyitotta. Bpest, 1892
- Petőfi Sándor szobrának leirása és története. Bpest, 1892. (Bpest főváros közterein álló szobroknak és emlékműveknek törzskönyve G. K. vezetése és felügyelete alatt Amtmann Géza a főv. képzőműv. bizottság jegyzője)
- Királyi Pál emlékezete. Bpest, 1893
- A központi járványbizottság jelentése az 1892. évi koleráról. Bpest, 1893
- Előterjesztés a budapesti lakásviszonyok rendezése tárgyában. Bpest, 1893
Forrásmunkák
- Szinnyei József: Magyar írók élete és munkái III. (Fa–Gwóth). Budapest: Hornyánszky. 1894.
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994. [1]
Jegyzetek
További információk
- Emléktáblát kapott Kőbányán Gerlóczy Károly egykori alpolgármester, BudapestInfo.eu, 2013. augusztus 7. (Hozzáférés: 2013. október 16.)