Gobbi Alajos
Gobbi Alajos | |
![]() | |
Életrajzi adatok | |
Született | 1842. december 24. Pest |
Elhunyt | 1932. július 27. (89 évesen) Budapest |
Sírhely | Fiumei Úti Sírkert |
Pályafutás | |
Hangszer | hegedű |
Tevékenység | zeneszerző, karmester, pedagógus, zeneiskolai igazgató |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gobbi Alajos témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gobbi Alajos (Pest, Terézváros, 1842. december 24.[1] – Budapest, Erzsébetváros, 1932. július 27.)[2] kormányfőtanácsos, hegedűtanár, karmester, zeneiskolai igazgató, zenekari igazgató és zeneszerző.
Családja
Szülei Gobbi Alajos (Luigi Gobbi-Ruggieri, szül. 1811. ápr. 21.), mantovai származású hegedűművész és Roth Mária (meghalt Budapest, 1893. aug. 30.)[3] bécsi énekesnő. Testvérbátyja Gobbi Henrik zongoraművész, unokái Gobbi Hilda és Ötvös Gitta színésznők. Veje Ötvös József orvos. Neje, Barabás Ida 1880. március 12-én elhunyt. Második házasságát a nála 20 évvel fiatalabb Weisz Jozefa Augusztinával kötötte 1882. május 10-én a budapest-belvárosi plébániatemplomban.[4]
Élete
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Gobbialajos-siremlek.jpg/220px-Gobbialajos-siremlek.jpg)
Tanárai között tudhatta Engeszer Mátyást, Wöhler Gotthardot, Thern Károlyt, Ridley-Kohne Dávidot és Huber Károlyt. 1872-től tanár volt a Nemzeti Zenedében, 1886-tól ugyanott karnagyként működött, majd 1901-től 1918-ig az intézmény igazgatója volt. 1863-tól szerepelt a Nemzeti Színház, 1884-től 1888-ig az Operaház zenekarában. Karmesterként Franz Schubert, Johannes Brahms és Liszt Ferenc műveit népszerűsítette, de zeneszerzőként is dolgozott. 1910-től tagja volt a hegedűtanár-vizsgáló bizottságnak. Sírja a Kerepesi Temetőben található (47-1-105).[5]
A Ferenc József-rend lovagkeresztjének, majd tisztikeresztjének a tulajdonosa, a Nemzeti Zenede főigazgatója, a magyar királyi Operaház hangversenymestere, az Országos Magyar Dalosszövetség művészi bizottságának díszelnöke és örökös országos karnagya, a Magyar Zeneművészek Országos Segélyegyletének elnöke és Derekegyház díszpolgára volt.
Művei
- Hegedűiskola. Bevezetés az I. fekvés használatába, Rózsavölgyi és Társa, Budapest 1913. (közreműködésével írta Waldbauer József)
Kitüntetései
Dátum | Elnevezés | Indoklás |
---|---|---|
1923--03-15 | magyar királyi kormányfőtanácsosi cím[6] | a magyar zenei műveltség fejlesztése terén kifejtett érdemes tevékenysége |
1916-06-11 | Ferenc_József-rend tisztikeresztje[7] | művészi működése ötvenedik évfordulója |
1906-10-23 | királyi tanácsosi cím[8] | a zeneművészet fejlesztése és terjesztése körül szerzett érdemei |
1898-02-15 | Ferenc_József-rend lovagkeresztje[9] | a zenészét körül szerzett érdemei |
Jegyzetek
- ↑ A pest-terézvárosi róm. kat. plébánia keresztelési anyakönyve, 1842. év, december hónap.
- ↑ Halálesete bejegyezve a Bp. VII. ker. állami halotti akv. 1159/1932. folyószáma alatt.
- ↑ A budapest-erzsébetvárosi r.k. plébánia halotti anyakönyve, 859/1893. folyószám.
- ↑ Budapest-belvárosi róm. kath. plébániatemplom házassági anyakönyve 1882. év, 97. folyószám.
- ↑ 47. parcella
- ↑ „Hivatalos rész”, Budapesti Közlöny, 1923. március 15. (Hozzáférés: 2021. április 18.) „A magyar királyi miniszterelnök előterjesztésére Gobbi Alajos királyi tanácsosnak, a Nemzeti Zenede nyugalmazott főigazgatójának, a magyar zenei műveltség fejlesztése terén kifejtett érdemes tevékenysége elismeréséül a magyar királyi kormányfőtanácsosi címet adományozom. Kelt Budapesten, 1923. évi március hó 3. napján. Horthy s. k. Gróf Bethlen István s. k.”
- ↑ „Hivatalos rész”, Budapesti Közlöny, 1916. június 11. (Hozzáférés: 2021. április 18.) „Személyem körüli magyar ministerem előterjesztésére Gobbi Alajos királyi tanácsosnak, a Nemzeti Zenede igazgatójának, művészi működése ötvenedik évfordulója alkalmából, a magyar zeneművészet terén szerzett érdemei elismeréséül, Ferencz József-rendem tisztikeresztjét adományozom. Kelt Bécsben, 1916. évi május hó 27-én. Ferencz József s. k. Báró Roszner Ervin s. k.”
- ↑ „Hivatalos rész”, Budapesti Közlöny, 1906. október 23. (Hozzáférés: 2021. április 18.) „Személyem körüli magyar ministerem előterjesztésére Gobbi Alajosnak, a nemzeti zenede igazgatósági tagja, karnagya és tanárának, a zeneművészet fejlesztése és terjesztése körül szerzett érdemei elismeréséül, a királyi tanácsosi czímet díjmentesen adományozom. Kelt Bécsben, 1906. évi október hó 19-én. Ferencz József s. k. Zichy Aladár gróf s. k.”
- ↑ „Hivatalos rész”, Budapesti Közlöny, 1898. február 15. (Hozzáférés: 2021. április 18.) „A Személyem körüli magyar ministerium ügyeinek ideiglenes vezetésével megbizott magyar ministerelnököm előterjesztése folytán Gobbi Alajos, a nemzeti zenede tanára és karnagyának, a zenészét körül szerzett érdemei elismeréséül, Ferencz József - rendem lovagkeresztjét adományozom. Kelt Bécsben, 1898. évi február hó 10-én. Ferencz József, s. k. Báró Bánffy, s. k.”
Források
- Magyar életrajzi lexikon I-II. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Bp., Akadémiai Kiadó, 1967-1969.
- Gyászjelentése Archiválva 2015. május 18-i dátummal a Wayback Machine-ben
További információk
- Brockhaus-Riemann zenei lexikon. Szerk. Dahlhaus, Carl és Eggenbrecht, Hans Heinrich. A magyar kiadás szerk. Boronkay Antal. Bp., Zeneműkiadó, 1983-1985.
- A magyar muzsika könyve. Szerk. Molnár Imre. Bp., Havas Ödön, 1936.
- Magyar Színművészeti Lexikon. Szerk. Erődi Jenő és Kürthy Emil összegyűjtött anyagának felhasználásával... Schöpflin Aladár. [Bp.], Országos Színészegyesület és Nyugdíjintézete, [1929].
- Pótlás a Zenei lexikonhoz. A-Z. Szerk. Szabolcsi Bence, Tóth Aladár. Bp., Győző Andor, 1935.
- Révai új lexikona I–XIX. Főszerk. Kollega Tarsoly István. Szekszárd: Babits. 1996–2008. ISBN 963-901-594-6
- Magyar zenészeti lexicon. Encyklopediai kézikönyv... Szerk. és írta Ságh József. Bp., [Szerző?], 1880.
- Új magyar életrajzi lexikon II. (D–Gy). Főszerk. Markó László. Budapest: Magyar Könyvklub. 2001. ISBN 963-547-414-8
Zeneportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap