Gombaszögi Frida
Gombaszögi Frida | |
![]() | |
Gombaszögi Frida | |
Született | Grün Friderika Vilma 1890. december 9.[1] Budapest[2] |
Elhunyt | 1961. szeptember 6. (70 évesen)[1] Budapest[3] |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa |
|
Foglalkozása | színész |
Iskolái | Országos Magyar Királyi Színművészeti Akadémia (–1909) |
Sírhelye | Fiumei Úti Sírkert |
Színészi pályafutása | |
Az adatok megjelenítéséhez kattints a cím mellett található „[kinyit]” hivatkozásra. | |
Aktív évek | 1909 – 1961 |
Tevékenység | színész |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Gombaszögi Frida témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Gombaszögi Frida, eredeti nevén Grün Friderika Vilma (Budapest, 1890. december 9. – Budapest, 1961. szeptember 6.) magyar színésznő.
Gombaszögi Ella, Irén és Margit testvére. Mind a négyen színésznők voltak, közülük Frida és Ella lett igazán híres. Frida drámai színésznő volt, Ella elsősorban komika.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b0/Gombasz%C3%B6gi_Frida_1912.jpg/200px-Gombasz%C3%B6gi_Frida_1912.jpg)
Pályája
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/48/Rajnai_G%C3%A1bor-Gombasz%C3%B6gi_Frida-Falus_Elek-Br%C3%B3dy_S%C3%A1ndor.jpg/200px-Rajnai_G%C3%A1bor-Gombasz%C3%B6gi_Frida-Falus_Elek-Br%C3%B3dy_S%C3%A1ndor.jpg)
1909-ben végezte el Rákosi Szidi színiiskoláját, utána Beöthy László, a Magyar Színház igazgatója szerződtette. Itt először a Warrenné mestersége Vivie szerepében tűnt ki, mellyel Bécsben is sikert aratott. 1916-ban már mint országosan ismert drámai színésznő a Vígszínházhoz ment át és 1933-ig maradt a társulat tagja. 1919 elején egy fiatal férfi, valószínűleg egy rajongója rálőtt, majd a férfi öngyilkos lett. A színésznő az arcán súlyosan megsérült, sokáig kérdéses volt, hogy színpadra állhat-e valaha. Gyógyulása utáni első fellépését hangos ünnepléssel fogadták. A sérülés külső nyomait László Ernő kozmetikus-bőrgyógyász szinte teljesen eltüntette. Frida húga, Irén később férjhez ment László Ernőhöz és felhagyott a színházzal; 1939-ben férjével együtt Amerikába emigrált.
Gombaszögi Frida 1909. június 19-én Budapesten, a Józsefvárosban férjhez ment Rajnai Gáborhoz.[5] Házasságuk 1918-ban felbomlott,[6] de barátságuk megmaradt. Amikor a színésznőnek a zsidóüldözések idején, 1944-ben bujkálnia kellett, volt férje segítette. Második házassága tartósnak bizonyult: 1922. április 14-én Budapesten Az Est című lap tulajdonos-főszerkesztője, Miklós Andor felesége lett,[7] aki ekkor már az Athenaeum Irodalmi és Nyomdai Rt. tulajdonosa (főrészvényese) is volt.
1933 decemberében Miklós Andor meghalt, végrendeletében feleségére hagyta a vállalatot és vagyonát. Gombaszögi Frida visszavonult a színpadtól és átvette a vállalat irányítását. „1934. november 18-án beiktatták a három Az Est lap rt. elnöki székébe.”[8] Azután 1939-ben az állam a vállalatot elvette tőle.
1945-től rövid ideig a Nemzeti Színházban, 1946-tól 1949-ig a Vígszínházban játszott. 1948-ban Amerikába utazott és testvérénél vendégeskedett, közben sok régi és új ismerőssel, köztük Greta Garbóval és Molnár Ferenccel is gyakran találkozott. Néhányan próbálták rábeszélni, hogy maradjon Amerikában, ő mégis hazajött. A háború utáni években megpróbálta visszaszerezni tulajdonjogait és a vállalatot, de az 1948. évi államosítás után erre már nem volt esély.
Azután az 1950-es évek elején mindenét elvették. Egy időre Budapestet is el kellett hagynia, a pécsi, majd a győri színház társulatához került. 1953-tól újra a budapesti Nemzeti Színház művésznője; 1953–1956 között a Színművészeti Főiskolán magatartástant tanított. Ezután már csak apró szerepekben volt látható.
Legkiválóbb szerepeit modern társadalmi drámákban alakította, bár nagy sikerrel játszotta Dumas A kaméliás hölgyének főszerepét is, és több vígjátékban is fellépett. Csehov Három nővérének magyarországi ősbemutatóján a Vígszínházban Mása szerepében remekelt, (Olga – Varsányi Irén, Irina – Makay Margit), a darab háború utáni előadásán pedig Olga szerepét alakította (Mása Mezey Mária, Irina Dajka Margit volt.)
„Előkelő megjelenésével, csiszolt mozgás- és beszédkultúrájával, intelligens, kifejező játékával korszerű drámai hősnőket formált meg. A magyar színpad első modern stílusú színésznőjének tartották.”[9] Német, francia és angol nyelven beszélt.[10]
Főbb színpadi szerepeiből
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b3/Gombasz%C3%B6giVars%C3%A1nyi_1920.jpg/200px-Gombasz%C3%B6giVars%C3%A1nyi_1920.jpg)
Csehov: Ványa bácsi (1920)
A Színházi adattárban regisztrált bemutatóinak száma, 1946-: 15; ugyanitt négy színházi felvételen is látható.[11]
- Judit (Bíró Lajos: Sárga liliom)
- Lyon Lea (Bródy Sándor: Lyon Lea)
- Maja (Lev Tolsztoj: Az élő holttest)
- Natalija (Dosztojevszkij–Meidell: A félkegyelmű)
- Takáts Alice (Szomory Dezső: Takáts Alice)
- Olympia (Molnár Ferenc: Olympia)
- Vaszilissza (Gorkij: Éjjeli menedékhely)
- Olga (Csehov: Három nővér)
- María Josefa (García Lorca: Bernarda Alba háza)
- Gunhild (Henrik Ibsen: John Gabriel Borkmann)
- Claire (John Galsworthy: A menekülő asszony)
- Higginsné (Shaw: Pygmalion)
- Mrs. Baines (Shaw: Barbara őrnagy)[12]
Jegyzetek
- ↑ a b Internet Movie Database (angol nyelven). (Hozzáférés: 2016. július 21.)
- ↑ Freebase-adatdump. Google
- ↑ PIM-névtérazonosító. (Hozzáférés: 2020. június 13.)
- ↑ Gombaszögi Frida (magyar nyelven). Hangosfilm. (Hozzáférés: 2017. július 10.)
- ↑ A házasságkötés bejegyezve a Bp. VIII. ker. állami házassági akv. 719/1909. folyószáma alatt.
- ↑ A budapesti tvszék 30986/1918. sz. jogerős ítélete.
- ↑ A házasságkötés bejegyezve a Bp. V. ker. állami házassági akv. 250/1922. folyószáma alatt.
- ↑ Lengyel Géza. Magyar újságmágnások. Budapest: Akadémiai Könyvkiadó, 94. o. (1963)
- ↑ Színészkönyvtár.hu
- ↑ Színházi Élet - 1923/43. szám, 44. old.
- ↑ 2012. március 1-i lekérdezés
- ↑ Utolsó regisztrált bemutatója. A helyszín: Nemzeti Színház; időpont: 1960. november 29. Az előadást Várkonyi Zoltán rendezte; játszótársai voltak – többek között – Makay Margit, Básti Lajos, Mészáros Ági, Kálmán György, Őze Lajos valamint a főiskolás Tóth Judit és Linka György
Források
- Magyar színházművészeti lexikon. Főszerk. Székely György. Budapest: Akadémiai. 1994. ISBN 963-05-6635-4
- Magyar életrajzi lexikon I. (A–K). Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967.
- Gömbaszögi Frida. Vígszínház. (Hozzáférés: 2012. február 24.)
- Takács István: Gömbaszögi Frida. Színészkönyvtár. [2013. szeptember 15-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. február 23.)
- Gömbaszögi Frida. Mult-kor.hu. (Hozzáférés: 2012. február 23.)
- Színházi adattár. Országos Színháztörténeti Múzeum és Intézet. (Hozzáférés: 2024. szeptember 1.)
További információ
- Gombaszögi Frida az Internet Movie Database-ben (angolul)
Filmművészetportál
Zsidóságportál