Hájó
Hájó (Haieu) | |
![]() | |
A Szent László-kápolna | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Történelmi régió | Partium |
Fejlesztési régió | Északnyugat-romániai fejlesztési régió |
Megye | Bihar |
Község | Váradszentmárton |
Rang | falu |
Községközpont | Váradszentmárton (Sânmartin) |
Irányítószám | 417501 |
SIRUTA-kód | 26635 |
Népesség | |
Népesség | 1446 fő (2021. dec. 1.) |
Magyar lakosság | 34 |
Földrajzi adatok | |
Időzóna | EET, UTC+2 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Hájó témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hájó (Haieu), település Romániában, a Partiumban, Bihar megyében.
Fekvése
Nagyváradtól délkeletre, Félixfürdőtől keletre, a Pecze-patak és a nagyvárad–belényesi vasútvonal mentén, Rontó, Betfia és Kardó közt, Püspökfürdő szomszédságában fekvő település.
Nevének eredete
Neve a Pecze-pataknak középkori Hévjó elnevezéséből ered, melyet később Héjó-ra, végül pedig Hájó-ra ferdítettek el.
Története
Árpád-kori település, mely egykor nem a mai helyén, hanem a temető és Hájó ősi, de 1857-ben átalakított temploma körül állt.
Nevét már 1249-ben említette oklevél Hewyo néven.
1272–1290 között Heyo ~ Hewio, 1332–1337 között Hevio, Heyo, Hevio, 1374-ben Heyo, Heuio, 1552-ben Hayo, 1808-ban Hajó, 1888-ban és 1913-ban Hájó néven írták.
1249-ben IV. Béla király a Geregye nemzetségből származó Pál országbíró, zalai főispánnak adományozta. Később azonban IV. László király Pál fia Miklós vajdától kártételei miatt elkobozta és a váradi káptalannak adta. Ebben az időben a község lakosai az adó- és tizedfizetés alól fel voltak mentve és csak a váradi vár számára tartoztak meszet égetni.
1851-ben Fényes Elek írta a településről:
Hájó, Bihar vármegyében, dombos helyen, 287 görög katholikus lakossal, s anyatemplommal. Határa 1000 hold, ... Határán van a híres váradi meleg fördők egyike, melly Püspökfördőnek neveztetik. Szinte inen ered a Pecze vize, mellyen az uraságnak nagy malma van 4 kőre, s mivel télen sem fagy be, 7000 vft haszonbért is fizetnek érte az izraeliták. Birtokosa a váradi deák püspök.
1910-ben 522 lakosából 86 magyar, 436 román volt. Ebből 47 római katolikus, 409 görögkatolikus, 26 görögkeleti ortodox volt.
A trianoni békeszerződés előtt Bihar vármegye Központi járásához tartozott.
Hájóhoz tartozott Szent László- vagy Püspökfürdő is, mely a település határában található.
Látnivalók
- Szent László-kápolna
A Hévjói(Haieu) temető egy kis árpád-kori templomot rejt, ami most temető-kápolnaként szolgál.
Források
- Fényes Elek: Magyarország történeti földrajza
- Bihar vármegye és Nagyvárad. In Magyarország vármegyéi és városai: Magyarország monografiája. A magyar korona országai történetének, földrajzi, képzőművészeti, néprajzi, hadügyi és természeti viszonyainak, közművelődési és közgazdasági állapotának encziklopédiája. Szerk. Borovszky Samu. Budapest: Országos Monografia Társaság. 1901.
- Tekintő. Erdélyi helynévkönyv. Adattári tallózásból összehozta Vistai András János. [Hely és év nélkül, csak a világhálón közzétéve.] 1–3. kötet.
Hivatkozások
Erdélyportál
Földrajz-portál