Házi ló
![]() | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
![]() | ||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||
Háziasított | ||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||
Equus caballus (Linné, 1758) | ||||||||||||||||||||||
Szinonimák | ||||||||||||||||||||||
Equus ferus caballus | ||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Házi ló témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Házi ló témájú médiaállományokat. |
A ló (Equus caballus) az emlősök (Mammalia) osztályának a páratlanujjú patások (Perissodactyla) rendjéhez, ezen belül a lófélék (Equidae) családjához tartozó faj. A törzsfejlődés során kialakult ló ma már csak háziasított vagy háziasítottból visszavadult formáiban ismert. Legközelebbi rokona a vadló (Equus ferus). A háziasított alfajt házi ló névvel különböztethetjük meg (Equus ferus caballus).
A ló háziasításának története
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7d/Ur_chariot.jpg/200px-Ur_chariot.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b5/Modern_loose_interpretation_at_the_The_Pharaonic_Village_in_Cairo_of_a_Battle_scene_from_the_Great_Kadesh_reliefs_of_Ramses_II_on_the_Walls_of_the_Ramesseum.jpg/200px-Modern_loose_interpretation_at_the_The_Pharaonic_Village_in_Cairo_of_a_Battle_scene_from_the_Great_Kadesh_reliefs_of_Ramses_II_on_the_Walls_of_the_Ramesseum.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/9/99/Chariot19.jpg/200px-Chariot19.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3a/NAMA_Cheval_%26_esclave_%C3%A9thiopien.jpg/200px-NAMA_Cheval_%26_esclave_%C3%A9thiopien.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/Thomas_Gooch_-_Marcia_Pitt_and_Her_Brother_George_Pitt%2C_Later_2nd_Baron_Rivers%2C_Riding_in_the_Park_at_Stratfield_Sa..._-_Google_Art_Project.jpg/200px-Thomas_Gooch_-_Marcia_Pitt_and_Her_Brother_George_Pitt%2C_Later_2nd_Baron_Rivers%2C_Riding_in_the_Park_at_Stratfield_Sa..._-_Google_Art_Project.jpg)
A ló háziasítása a korai civilizációk idején, nagyjából 4000-4500 évvel ezelőtt, Közép-Ázsiában kezdődött (botaji kultúra), majd a mai Dél-Oroszország, illetve Mezopotámia területén folytatódott. Eleinte a lovat, mint haszonállatot tartották a húsáért és a tejéért. A nomád lótartók hamarosan rájöttek, hogy lovon szállíthatják felszerelésüket, elkezdték tehát málhás lovakként használni őket. Nyugat- és Közép-Európában körülbelül 700 óta, a vaskortól használják a lovat hátas állatként, szállításra, vadászatokhoz, a háborúkban, csatározásokban harci szekerek húzójaként. Az első kifejezetten harci szekerek a mezopotámiai sumer államokban jelentek meg legkésőbb az i. e. 3. évezred elején.[1]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0c/A_pesti_l%C3%B3vas%C3%BAt_megindul%C3%A1sa.jpg/250px-A_pesti_l%C3%B3vas%C3%BAt_megindul%C3%A1sa.jpg)
Az i.e. 1800 utáni években a hurrik is harci szekereket használtak, a történetírók szerint ezek négyes fogatok voltak. A szelekciós nemesítés tudományát a hurri néphez kötik, amely tudomány azután így került át a Közel-Keletre.[2]
Egyiptomot az i. e. 1782 és 1570 közötti években egy kis-ázsiai harcias nép, a hükszoszok igázták le, akik Palesztinán és a Sínai-félszigeten keresztül érkeztek Egyiptomba. A hükszoszok harci szekerekkel és az addig Egyiptomban ismeretlen lovakkal érkeztek, fejlett bronzeszközöket és fegyvereket használtak. Az addig ismeretlen állatok meghonosodtak és hamarosan tenyészteni kezdték őket.
A lótenyésztést főként Egyiptomban, Babilóniában, Izraelben és a Távol-Keleten űzték a legjobban, számos lófajtát használtak már ekkor is, aszerint, hogy milyen célra akarták használni őket. Az i.e. 4. században Szicília volt a lovasvilág középpontja, itt élt Xenophón, aki a hippológiát megalapozta. Szenvedélyes lovas és lótartó volt az i. e. 430-354 között élt hadvezér, aki "A lovaglás művészetérõl" című munkájában ismerteti a lovaglás és a lótenyésztés fortélyait, logikusan rendszerezett, tudományos megalapozottsággal.[3] A lovak fontos szerepet játszottak a hírközlésben is, az első ilyen rendszert a világon a perzsák építették ki először. Ez egy olyan kommunikációs rendszer volt, amelyben egymástól egynapi lovaglásra lévő őrhelyek álltak.[4] Ezt az utat I. Dárajavaus építtette ki és királyi útnak nevezték, a lüdiai Szardeisz városától Szúzán, Paszargadain át vezetett keletre, Perszepoliszig.
A lovat igazi harci lóvá Nagy Sándor makedón király tette, aki csatáiban a lovashadsereget részesítette előnyben a gyalogsággal szemben. Legendás harci lovát Bukephaloszt saját maga szelídítette meg.[5]
Az arabok a lovat isten áldásának tekintették, Mohamed próféta kedvenc lova az Al Khamsa beduin paripa volt, amelyre az volt jellemző, hogy a sivatagban nagyon sokáig bírja víz nélkül. Az iszlám térhódításában nagy szerepet játszott a kitartó lovakkal felszerelt hadsereg. Ebben az időszakban a lótenyésztés is virágzott keleten és ekkor alakultak ki az igazi arab lófajták.[6] Az iszlám hadseregek hódító hadjárataik során eljutottak egészen a kínai nagy falig és hódítási területeiken mindenhol elterjesztették a lovak szeretetét és használatát.
Európában a lótenyésztés a reneszánsz korszakban a 15.-16. században teljesedett ki. Nemcsak háborús célokra használták a lovakat, hanem a művészetekben is megjelent. A királyi udvarokban, különösen Franciaországban, már oktatták a lovaglást férfiaknak és nőknek egyaránt. A lovaglás valóságos művészetté vált, az Ibériai-félszigeten pedig megalakult a spanyol lovasiskola. Az Andalúz lovak eredete is nagyon ősi, a Kr. e. 4000-ben készült barlangrajzok tanúsága szerint az andalúzok őseit már ebben az időszakban is lovagolták, ami a történelmi kutatások jelenlegi állása szerint azt jelenti, hogy ezeket a lovakat használták a világon először hátasként. A fajta, amely a Guadalquivir folyó vidékén alakult ki, egyes elméletek szerint a tarpán eredetű sorraia póni, az arab és a berber leszármazottja. Bizonyítható, hogy az andalúzt már Julius Caesar korában is idegen vértől mentesen tenyésztették. A spanyol ló számos uralkodót elbűvölt. Az andalúz szerelmese volt Caligula római császár, Oroszlánszívű Richárd, Nagy Frigyes és Napóleon is. Emellett szinte minden királyi és nemesi udvarnak elengedhetetlen résztvevője volt a spanyol ló vagy valamely olyan fajta, melyben spanyol vér is csörgedezik. Eredetük a 8. századra a mór időkre vezethető vissza. Az Ibériai-félszigetre került berber lovak és a helyi spanyol lovak keresztezéséből alakult ki. Más vélemények szerint ezek a lovak az egykori numídiai-kárthágói lovak utódai.
A reneszánsz korban tovább élt a katonai lovak harcászati erejében levő lehetőségek kiaknázása. A ló stratégiai pozíciót töltött be, létrejött a huszárság, amelynek kialakulásában a magyarok meghatározó szerepet játszottak. Az első császári magyar huszárezredet 1688. december 10-én állították fel, és Nagy Frigyes uralkodása alatt emelkedett fénykorára. A lovak katonai felhasználása tovább folytatódott azzal, hogy a tüzérség alkalmazta őket a lövegek megfelelő helyre szállításához. A második világháborúban ezt a feladatot tüzérhámos lovakból álló négyes vagy hatosfogatok látták el.
Az ipari forradalom idején a szállítási feladatokat, mind a személy vagy a teherszállítást illetően, az igáslovak erejére alapozták. A vasút-társaságok voltak a legnagyobb lófelhasználók több, mint egy évszázadon keresztül. Lovak szállították a szenet, vasércet, nyersanyagokat és a lakosság számára az élelmiszert. Dolgoztak a bányákban is és a személyszállításban is nagy szerepet játszottak.
Jellemzők
A házi ló anatómiailag a vadlóval azonos, azonban a háziasítás és a különböző használati funkciók miatti fajtakialakítás okán eltérő testfelépítéssel rendelkezik, mely fajtánként más és más küllemet eredményezhet.
![]() | Bővebben: Ló |
Hasznosítása
- Fogatlovak
- Hátaslovak
- Sportlovak
- Nehézigás lovak
- Kocsiló
- Cob
- Pólópóni
- Versenylovak
- Vadászpóni
![]() | Bővebben: Lófajták listája |
Elnevezések
- Hátas lovak: Azt a házi lovat, amelyet nyereg alatt használnak, nyergeslónak vagy paripalónak nevezik. A nyereg alatti használat különböző lehet, ezért léteznek vadász-, verseny-, katona-, úri-, női-, gyermek- és málháslovak is.
Tenyésztése
![]() | Bővebben: Mezőgazdaság#Lótenyésztés |
Jegyzetek
- ↑ Winkler, G A hadviselés művészete, i. m. 10. o.
- ↑ Mihók Sándor - Pataki Balázs: Lófajták - A ló szerepe az emberiség történetében.
- ↑ Xenophón: Peri hippikés - A lovaglás művészete az ókori Athénban Akadémiai Kiadó Zrt. , Bp. 2006 ISBN 978-963-05-8373-2
- ↑ Hérodotosz, 5.52-54 (angol nyelven). www.perseus.tufts.edu. (Hozzáférés: 2010. július 8.)
- ↑ Aside from mythic Pegasus and the wooden Trojan Horse, or Incitatus, Caligula's favourite horse, proclaimed Roman consul.
- ↑ Lótenyésztés -Nyugat-Magyarországi Egyetem 2010. [2013. november 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. november 23.)
Források
- Josee Hermsen: Lovak enciklopédiája. Ford. Horváth Ildikó. Ventus Libro Kiadó, 2006. ISBN 978-963-9546-74-5
- Mihók Sándor, Pataki Balázs: Lófajták. Mezőgazda Kft, 2003. ISBN 978-963-286-471-6
- Talbot-Rice, T. (1965): Ancient Arts of Central Asia, Thames and Hudson, New York
- Rubicon történelmi magazin: Kis magyar lótörténelem; 2013/7. szám, 36-81. oldal
- Az emberiség krónikája. Szerk. Bodo Harenberg. Budapest: Officina Nova. 1990. ISBN 963-7835-60-1
További információk
- Carlo Ruini: Dell’Anatomia e dell’infirmità del cavallo
- Lovam.hu – A lóbarát lovas magazin és közösség
- sportló.hu – Sportlovas hírek, adatbázisok
- A Magyar Lovas Szövetség hivatalos honlapja
- A Magyar Lovas Szövetség Fogathajtó szakágának hivatalos honlapja
- Lovas oldalak startlapos gyűjteménye
- Lovasok.hu – Minden ami ló
- Lovas Wiki a Kisfedeles Lovarda (Tattersall) honlapján
Kapcsolódó szócikkek
- Ló • A lovak evolúciója • A lovaglás története • Lovaglás • Lóverseny
Lovasportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap
A GLAM-ZOO projekthez kapcsolódó szócikk