Hübner Emil
dr. Hübner Emil | |
Született | 1879. április 24. Cegléd, |
Elhunyt | 1956. március 3.(76 évesen) Cegléd, |
Állampolgársága | magyar |
Nemzetisége | magyar |
Házastársa | Hunyadi Ilona (1882–1947) |
Foglalkozása | ceglédi könyvtár-alapító, lapszerkesztő, jogász |
Sablon • Wikidata • Segítség |
Hübner Emil (Cegléd, 1879. április 24.–Cegléd, 1956. március 3.), ügyvéd, ceglédi lapszerkesztő, a ceglédi városi könyvtár alapítója, Cegléd városi takarékpénztár ügyésze, római katolikus egyházközség világi elnöke, tartalékos hadnagy, a Signum Laudis tulajdonosa.
Élete
Hübner János, ceglédi igazgató-tanító fia, anyja Nájer Jozefa.[1] 1896-tól a „Czegléd” című lapnak a belső munkatársa, 1904-ben pedig felelős szerkesztője lett. A hírlap irodalmon kívül történelmi tanulmányokkal foglalkozott. E szakba vágó értekezései, cikkei és bírálatai a Ceglédben, az Archaeologiai Értesítőben, a Magyar Gazdaságtörténelmi Szemlében, a Katholikus Szemlében jelentek meg.[2] Budapesten jogot végzett, 1904-ben ügyvédi oklevelet szerzett és 1907-ben irodát nyitott Cegléden, amely 1944-ben is fönnállott. 1907-ben a Múzeumok és Könyvtárak Országos Főfelügyelősége részéről rendezett könyvtári szak-tanfolyamon vett részt. 1916 és 1919 között hadifogoly Olaszországban.[3]
Az első világháború alatti fogsága visszatérése után újra nyitotta ügyvédi irodáját (a Pesti úton, a Szent. Imre herceg úti kereszteződés után), ügyésze lett a takarékpénztárnak, könyvtár szervezésére kapott megbízatást a közgyűléstől és 1921. elején ő lett a katolikus egyháztanács világi elnöke. Két éven át egy negyedévente megjelenő egyházi lapot szerkesztett, az egyházközség értesítőjét. Színes külső borítója volt! Könyvtárszervezési megbízásával a későbbi városi könyvtár alapjait teremtette meg. „A könyvtár megszervezését Hübner Emil ügyvéd vállalta, minden anyagi ellenszolgáltatás nélkül. Segítője Szalisznyó Lajos volt. A függetlenített könyvtáros nélküli munka csak nagyon lassan haladt. Végre a könyvtárt négyévi készülődés után, 1924. november 1-jén ünnepélyesen átadták a közönségnek. Az olvasókat kissé szűkös olvasóterem fogadta [a városházán], a könyvtáros ide hozta át a folyosó túlsó oldalán lévő raktárból a könyvet.” Azért alapító volt, könyvtár-alapító. Ezt a munkáját a második világháború alatt hagyta abba, amikor feldúlták és megsemmisítették a gyűjtemény legértékesebb részét. – 1931-ben a Magyar Városok sorozatban megjelent Cegléd önálló monográfiája. A kötetben Szilágyi Imre plébánossal közösen írták meg a katolikus egyház és iskola történetét. 1936 májusában, az egyháztanács világi elnökeként J. Molnár Zsigmond plébánossal, nagy energiával szervezte meg a kétnapos „katolikus napot” Cegléden.[4]
Házassága
1912. július 15-én Cegléden[5] feleségül vette a polgári származású Hunyadi Ilona Emília Anna (Cegléd, 1882. augusztus 6.–Cegléd, 1947. március 15.) kisasszonyt,[6][7] akinek a szülei Hunyadi Ferenc (1836–1890) ceglédi városi adótiszt, gőzmalom tulajdonos, földbirtokos,[8] és a római katolikus nemesi származású persai Persay családból való persai Persay Anna Amália (1850–1928) voltak.[9] Hunyadi Ferenc eredetileg "Sztratimirovits Ferenc"-ként született és az 1848-49-es szabadságharc után megváltoztatta vezetéknevét "Hunyadivá". A menyasszonynak az apai nagyszülei Sztratimirovits Ferenc, ceglédi pintérmester, és Szunyogh Terézia (1803–1886) voltak;[10] az anyai nagyszülei persai Persay István (1822–1892), ceglédi kisiparos, és Szabolovics Anna voltak.
Hunyadi Ferencné Persa Anna Amáliának az anyai nagyapai ükszülei persai Persay Sándor (1788–1850), abonyi uradalmi ispán (spanus dominalis) a gróf Szapáry családnál és brezányi Brezányi Zsuzsanna (1788–1830) voltak. Az anyai nagyapjának, Persay Istvánnak a fivérei Persay János (1813–1870), áporkai földbirtokos, valamint Persay Sándor (1818–1885) okleveles gyógyszerész, ceglédi gyógyszertártulajdonos voltak. Hunyadi Ferencné Persay Anna elsőfokú unokatestvérei: Persay Sándor fia, dr. Persay Ferenc (1854–1937), Bars vármegye alispánja, jogász, valamint Persay János fia, Persay Gyula (1855–1924) gyógyszerész, gyógyszertár-tulajdonos, a "Nova és Vidéke Takarékpénztár Részvénytársaság" vezérigazgatója, a Tulipán Szövetség novai fiók társelnöke.[11] Hübner Emilné Hunyadi Ilonának a leánytestvére Hunyadi Mária Anna (1880–1929), akinek a férje Gombos Lajos (1881–1949), Cegléd város polgármestere 1907 és 1918 között, a Ceglédi Gazdasági Egyletet alapítóelnöke.[12] Hübner Emil és Hunyadi Ilona frigyéből nem származott gyermek.
Munkái
- A czeglédi róm. kath. egyház története. Czegléd, 1900.
- II. Rákóczi Ferencz és Czegléd városa. Czegléd, 1906.
- Jelen monográfiába ő írta a Czegléd városát ismertető fejezetet.
Jegyzetek
- ↑ familysearch.org - Cegléd - római katolikus keresztelők - Höbner Emil keresztelője
- ↑ Borovszky Samu - Pest-pilis-solt-kiskun-varmegye - Hübner Emil
- ↑ lexikon.katolikus.hu - Höbner Emil
- ↑ cegledipanorama.hu Hübner Emil konyvtaralapito jogasz lapszerkeszto
- ↑ Czeglédi Közlöny, 1912 (2. évfolyam, 1-53. szám). 1. 1912-07-14 / 29. szám
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - dr. Hübner Emilné Hunyadi Ilona
- ↑ familysearch.org - Cegléd - római katolikus keresztelők - Hunyadi Ilona keresztelője
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - Hunyady Ferencz
- ↑ Ceglédi Kisgazda, 1928 (9. évfolyam, 1-52. szám) 2. 1928-01-28 / 5. szám
- ↑ Fővárosi Lapok 1886. augusztus (211-241. szám)1886-08-18 / 228. szám
- ↑ Boldogfai Farkas Ákos András. A Persay család. (In: Szerk: Gudenus János József. Nobilitas 2021. XVII. Évfolyam. Budapest.) 191.o.
- ↑ Országos Széchényi Könyvtár - gyászjelentések - dr. Gombos Lajos