II. Boleszláv cseh fejedelem
II. Boleszláv | |
![]() | |
Csehország fejedelme | |
Uralkodási ideje | |
967 – 999. február 7. | |
Elődje | I. Boleszláv |
Utódja | III. Boleszláv |
Életrajzi adatok | |
Uralkodóház | Přemysl-ház |
Született | 932 Prága (?) |
Elhunyt | 999. február 7. Prága |
Nyughelye | Prágai Szent György bazilika |
Édesapja | I. Boleszláv |
Édesanyja | nem ismert a neve |
Testvére(i) |
|
Házastársa |
|
Gyermekei |
|
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz II. Boleszláv témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
II. Boleszláv, más néven Jámbor Boleszláv (csehül: Boleslav II. Pobožný), (932 – 999. február 7.[1][2]) Csehország fejedelme 967-től haláláig; sikeresen folytatta elődje művét, tovább szilárdította a csehek hatalmát a többi csehországi törzs felett, és kolostorokat, apácazárdákat, templomokat építtetett.[1]
Élete
I. Boleszláv fiaként született. Sok érdemet szerzett a keresztény egyház szervezése körül[3] és közreműködött a prágai püspökség megalapításában 973-ban vagy 974-ben vagy 976-ban,[3] a mainzi érsekek egyházi fennhatósága alatt.[1] 995-ben Bibitz fellegvár bevétele után[3] hitszegő módon ugyan, de teljesen szétverte a Slavník-(Slavnikovec)-család, a Přemysl-dinasztia egyetlen csehországi hercegi rangú vetélytársának hadát.[1] Általában lojális volt hűbéruraihoz, I., II. és III. Ottó német császárokhoz, akiket támogatott a lengyel fejedelmekkel szemben,[1] habár Bajorország lázadó hercegének, Civakodó Henriknek nyújtott segítsége miatt II. Ottó büntető hadjáratot vezetett ellene 975-ben és 977–978-ban.[1]
Családfa
I. Vratiszláv * 888 † 921. II. 13. | Drahomíra † 935 után | ? | ? | ||||||||||
I. Boleszláv * 912 † 967. VII. 15. | Biagota ? | ||||||||||||
Emma * 950 előtt † 1005/1006 OO | II. Boleszláv * 932 k. † 999. II. 7. | ||||||||
III. Boleszláv * 965 k. † 1037 | Jaromír † 1035. XI. 4. | Ulrik † 1034. XI. 9. | Vencel |
Jegyzetek
- ↑ a b c d e f Uralkodók és dinasztiák (kivonat az Encyclopædia Britannicából), Magyar Világ Kiadó, 2001, szerkesztette: A. Fodor Ágnes – Gergely István – Nádori Attila – Sótyné Mercs Erzsébet – Széky János, ISBN 963-9075-12-4, 92. oldal
- ↑ The Premyslids (angol nyelven). Genealogy.eu. (Hozzáférés: 2011. január 10.)
- ↑ a b c Bokor József (szerk.). Boleszláv, A Pallas nagy lexikona. Arcanum: FolioNET (1893–1897, 1998.). ISBN 963 85923 2 X
További információk
- Bohemia. BOLESLAV I 935-[967, BOLESLAV II [973]-999, BOLESLAV III 999-1002, 1003, VLADIVOJ 1002-1003, JAROMIR 1002-1003, 1004-1012, 1033-1034, BOLESLAV IV 1003-1004, OLDRICH 1012-1033] (angol nyelven). Foundation for Medieval Genealogy. (Hozzáférés: 2010. december 15.)
Kapcsolódó szócikkek
Előző uralkodó: I. Boleszláv | Következő uralkodó: III. Boleszláv |
Középkorportál
Csehország-portál