Kíváncsiság
Érzelmek |
---|
![]() |
Aggodalom · Bánat · Bátorság · Bizalmatlanság · Boldogság · Bosszúság · Büszkeség · Csalódás · Depresszió · Düh · Együttérzés · Elégedettség · Ellenségesség · Eksztázis · Érdeklődés · Eufória · Fájdalom · Félelem · Félénkség · Féltékenység · Frusztráció · Gyűlölet · Hála · Harag · Hisztéria · Irigység · Izgalom · Káröröm · Kíváncsiság · Komperzió · Közöny · Lelkesedés · Lelkiismeret-furdalás · Magányosság · Megbánás · Meglepődés · Megvetés · Nosztalgia · Önbizalom · Öröm · Pánik · Remény · Rettegés · Sajnálat · Szégyen · Szenvedély · Szenvedés · Szerelem · Szeretet · Szorongás · Unalom · Undor · Vágy |
Sablon:Érzelmek
|
A kíváncsiság egy olyan tulajdonság, amely felfedezéssel, megfigyeléssel és tanulással jár együtt. Nyilvánvalóan megfigyelhető az embernél és más állatoknál. [1][2] A kíváncsiság nagyon összefügg a fejlődéspszichológiával, amiben a tanulás és a tudásvágy készségét befolyásolja. [3]
A kíváncsiság kifejezés jelenthet viselkedést és érzelmet is, azzal kapcsolatban hogy megvan a vágyunk, hogy tudást vagy információt szerezzünk. A kíváncsiság viselkedése és érzelme nem csak az emberi fejlődésnek volt motorja, hanem a tudomány, nyelvek és ipar fejlődésének [4]
Okok
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/76/Curiosity....._what_are_they_reading.jpg/220px-Curiosity....._what_are_they_reading.jpg)
A kíváncsiság több faj belső tulajdonsága lehet. Az embernél a csecsemőkortól minden életkorban megfigyelhető.[5]És könnyen megfigyelhető más állati fajnál is, amelybe beletartozik a macska, a csimpánz és a rágcsálók. A korai definíciók a kíváncsiságot egy informcíiószerzésre vonatkozó motivációként írják le. [6] Ez a motiváció szenvedélyből és a tudásra, információra vagy megértésre való étvágyból fakadhat.
Ezek a tradicionális kiváncsiságelképzelések nemrég felhívták a figyelmet a kíváncsiság és a belső felfedezésvágy között ami minden állatban megtalálható. A kíváncsiság a tudás vágya, ami különösképpen az emberekre vonatkozik.
Daniel Berlyne[7] három fő változót figyelt meg a kíváncsiság megjelenésében: pszichofizikai változókat, ökológiai változókat, és kollatív változókat. A pszichofizikai változók az intenzitással kapcsolatosak, az ökológiai változók a motivációs szignifikancia és a relevancia változói. A kollatív változókat azért hívják kollatívnak, mert összahasonlítás van a különböző stimulánsok között, amelyet megfigyelnek vagy amelyet a memóriából visszahívnak. Berlyne négy kollatív változót említ: újdonság, összetettség, bizonytalanság és konfliktus. Ugyanakkor azt mondja, minden kollatív variáns feltehetőleg konfliktussal kapcsolatos. Három egyéb változót is figyelembe vett: a változást, a meglepetést és az inkongruitást. Végül a kíváncsiság nem csak az előbb megfogalmazott változók kapcsán jöjhet részre (specifikus felfedezésvágy), hanem a stimulus hiányából fakadóan is, unalomból (diverzív felfedezésvágy).
Fordítás
- Ez a szócikk részben vagy egészben a Curiosity című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jegyzetek
- ↑ Berlyne DE. (1954). „A theory of human curiosity.”. Br J Psychol 45 (3), 180–91. o. DOI:10.1111/j.2044-8295.1954.tb01243.x. PMID 13190171.
- ↑ Berlyne DE. (1955). „The arousal and satiation of perceptual curiosity in the rat.”. J. Comp. Physiol. Psychol. 48 (4), 238–46. o. DOI:10.1037/h0042968. PMID 13252149.
- ↑ Zuss, M. (2012) The Practice of Theoretical Curiosity. New York, N.Y.: Springer Publishing. helytelen ISBN kód: 978-94-007-2117
- ↑ Keller, H., Schneider, K., Henderson, B. (Eds.) (1994). Curiosity and Exploration. New York, N.Y.: Springer Publishing. ISBN 9780387548678
- ↑ (1999) „Curiosity: reflections on its nature and functions.”. Am J Psychother 53 (1), 35–51. o. DOI:10.1176/appi.psychotherapy.1999.53.1.35. PMID 10207585.
- ↑ (1994) „The psychology of curiosity: a review and reinterpretation”. Psychological Bulletin 116 (1), 75–98. o. DOI:10.1037/0033-2909.116.1.75.
- ↑ Conflict, arousal, and curiosity. New York, NY: McGraw-Hill (1960. augusztus 19.)
További információk
- Brian Grazer–Charles Fishman: Egy kíváncsi elme. Gondolatébresztő beszélgetések a világ legérdekesebb embereivel; ford. Czibik Márta; Gabo, Bp., 2015
- Michał Paweł Markowski: A kíváncsiság anatómiája; ford. Szathmáry István; MMA, Bp., 2021 (Pars pro toto)
Pszichológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap