Kölesd
Kölesd | |||
Kismegyeháza | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Dél-Dunántúl | ||
Vármegye | Tolna | ||
Járás | Szekszárdi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Greifenstein József (független)[1] | ||
Irányítószám | 7052 | ||
Körzethívószám | 74 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 1322 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 39,37 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 38,13 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Kölesd Pozíció Tolna vármegye térképén | |||
Kölesd weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kölesd témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Kölesd község Tolna vármegyében, a Szekszárdi járásban.
Fekvése
Kölesd a Sió és Sárvíz mellett, Pakstól és Szekszárdtól egyaránt 25 kilométerre fekszik, a Tolnai-Hegyhát keleti oldalán. Központján észak-déli irányban a Harc-Simontornya közti 6317-es út halad végig, Pakssal a 6233-as út, Gyönkkel és Pincehellyel a 6313-as út, Borjád településrészét Kajdaccsal pedig a 6319-es út kapcsolja össze.
A település közelében, attól keletre húzódik a MÁV 46-os számú Sárbogárd–Bátaszék-vasútvonala, de a községhez legközelebb eső Kölesd-Alsótengelic megállóhely is csaknem 8 kilométerre található, Kajdacs megállóhely és Tengelic megállóhely között. A nagy távolság okán fokozatosan lecsökkent a személyforgalom, emiatt 2009. december 13. óta itt nem állnak meg a vonatok.
Története
Már 3000 évvel ezelőtt virágzó városa volt itt a keltáknak. A Csont-hegy ormán állt tornyos váruk, városuk pedig a mocsaras vidéket szegélyező dombok oldalán terült el. Fontos átkelési pont volt Kölesd abban az időben, kereskedelmi és hadászati szempontból is központnak számított a vidéken. A Csont-hegy ormán lévő vár tornyairól a római korszak idején az ideözönlött pannonok culae-nak nevezték el a várromot, innen ered a község neve: Kölesd, ami tornyost jelent.
A honfoglalást követően a község őslakosságának zöme Árpád fejedelem korabeli besenyőtelepítés, akikhez magyarok, törökök, rácok és végül németek keveredtek idővel. Kölesd neve először a 13. században bukkan fel az írott forrásokban. A 14. században az Apar nemzetség, a 15. században pedig a Szerecseny család birtokolta. Jelentőségét mutatja, hogy a század folyamán számos ízben volt helyszíne a nemesi vármegye különféle gyűléseinek, 1490-ben pedig itt vívták meg a trón sorsát eldöntő csatájukat Corvin János és Kinizsi Pál seregei (ún. csontmezei csata[3]). A több évszázados békés fejlődést a török hódítás akasztotta meg a 16. században.
Tolna megyét s vele Kölesdet az 1540-es évek első felében vette birtokba I. Szulejmán oszmán szultán. A hadak elvonultával viszonylag békés időszak következett, amely alatt még gyarapodott is a virágzó gabona- és szőlőtermelést folytató település népessége. A kettős adóztatás terheinek és a századvég kiújult küzdelmeinek hatására azonban a helység a 17. századra elnéptelenedett. Ismételt betelepítésére csupán a Rákóczi-szabadságharc után került sor. A szabadságharc egyik győztes csatáját éppen Kölesdnél vívták. 1708. szeptember 2-án a kölesdi csatában Béri Balogh Ádám kuruc serege itt ütött rajta a délvidéki szerbeken, akiknek serege az északnyugatról érkező Sigbert Heister vezette császáriakkal akart egyesülni. A kurucok az úgynevezett harchegyről a belaci mocsarakba szorították a szerbeket, majd a Sió-Sárvíz síkságán Szekszárd felé kergették a megvert ellenséget.
1938-ban Kistormást egyesítették Kölesddel. 1939-ig az egyesített község neve Tormáskölesd volt, ekkor Kölesdre változott. 1940-ben, Uzdborjád megszüntetésekor annak borjádi részét szintén Kölesdhez csatolták, és ma is hozzá tartozik. Kistormás azonban 1947-ben ismét önálló községgé alakult.[4]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Kocsis György (független)[5]
- 1994–1998: Kocsis György (független)[6]
- 1998–2002: Kocsis György (független)[7]
- 2002–2006: Kocsis György (független)[8]
- 2006–2010: Berényi István (független)[9]
- 2010–2014: Berényi István (független)[10]
- 2014–2019: Berényi István (Fidesz-KDNP)[11]
- 2019–2024: Greifenstein József (független)[1]
- 2024– :
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 1515 | 1496 | 1482 | 1449 | 1338 | 1322 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 91%-a magyarnak, 1,6% cigánynak, 0,8% németnek, 0,2% románnak mondta magát (9% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 34,7%, református 18,8%, evangélikus 7,4%, görögkatolikus 0,2%, felekezeten kívüli 22,3% (15,6% nem nyilatkozott).[12]
2022-ben a lakosság 91,6%-a vallotta magát magyarnak, 1,9% cigánynak, 0,3% németnek, 0,1-0,1% szerbnek, örménynek, ukránnak és románnak, 1% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (8,3% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 21,4% volt római katolikus, 12,7% református, 5,3% evangélikus, 0,1% görög katolikus, 0,1% ortodox, 0,4% egyéb keresztény, 1,3% egyéb katolikus, 19% felekezeten kívüli (39,7% nem válaszolt).[13]
Nevezetességei
- Jeszenszky-kastély
- Sass-kúria (Borjád): Petőfi Sándor itt élő barátjánál, Sass Istvánnál vendégeskedett 1845. szeptember 26-tól október 5-ig. Néhány verset írt, közülük a legismertebbek A magyar nemes és A négyökrös szekér. Az épületet a 20. század elején lebontották. Az egykori ház udvarán az úgynevezett Borjádi méhesben kiállítás látható az itt tartózkodásának emlékére.
- Református templom
- Katolikus templom
- Evangélikus templom (felújítva 2003-ban).
- Söréttorony – a falutól körülbelül 4 kilométerre északra, Borjád közelében
Híres emberek
Itt született
- Scherer István (1861–1958) gyógypedagógus
- Sass István (1822–1891) orvos (az akkor még önálló Borjádon)
Képtár
- A falu központja légi felvételen
- A kismegyeháza légi felvételen
- Az evangélikus templom légi felvételen
- Helységnévtábla
- Hajnal utca
- Kölesd három temploma, előtérben a katolikus templom
-
- Első világháborús emlékmű
- Polgármesteri hivatal
- Kossuth Lajos mellszobra
- Kismegyeháza
- Faluközpont, hátterben a református templom
- Nepomuki Szent János-kápolna (Kölesd, külterület, Felsőhídvég)
Borjád
- A Sió Borjádnál
- Híd a Sión
- Buszmegálló
- Régi ház a löszfal mögött
- Borjádi utcarészlet
- Harangláb
- A Söréttorony
- A Sió ártere Borjád és Kölesd között
Jegyzetek
- ↑ a b Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 26.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Schönherr Gyula: Hunyadi Corvin János : 1473-1504, Budapest, Magyar Történelmi Társulat, 1894
- ↑ Kölesd története a KSH online helységnévtárában[halott link]
- ↑ Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 3.)
- ↑ Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. május 15.)
- ↑ Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. május 15.)
- ↑ Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. május 15.)
- ↑ Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. október 16.)
- ↑ Kölesd települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2016. február 12.)
- ↑ Kölesd Helységnévtár
- ↑ Kölesd Helységnévtár
További információk
![Commons:Category:Kölesd](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
- Glósz József. Kölesd. Száz magyar falu könyvesháza (2007). ISBN 963 9287 17 2. Hozzáférés ideje: 2014. február 7.
- Kölesd-Alsótengelic vasúti megállóhely
- Kölesdi Közéleti Egyesület
- Magyar falvak: Kölesd
- Varga Anna: Két szomszéd falu. Adatok Kölesd magyar és Kistormás német községek összehasonlító néprajzához; Városi Ny., Szeged, 1940
- Téli népszokások, nagyszüleink játékai, örökségünk. Kölesdi népdalok, -szokások és régi gyermekjátékok; szerk. Kiszler Gyuláné; Önkormányzat, Kölesd, 1995 (Kölesdi füzetek)
- Határjárás Kölesden. A hátország történetéből. Kölesd, 1848–49; szerk., tan. Kiszler Gyuláné; Önkormányzat, Kölesd, 1999 (Kölesdi füzetek)
- Kölesd; szerk. Bodorkós András; Szülőföld, Gencsapáti, 2011 (Magyarország kincsestára)
- Kölesdi és siménfalvi értékek tára; Kölesdi Közéleti Egyesület, Kölesd, 2016
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál