Kőműves
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/e3/Macon_batisse.jpg/300px-Macon_batisse.jpg)
A kőműves építőipari tevékenységet végző munkás vagy kisiparos. A kőművesség egy nagy múltra visszatekintő foglalkozás.
Főbb feladatai
- Épületeket és épületrészeket létesít, épületek, építmények alapozási, falazási, zsaluzási, vasszerelési, betonozási, vakolási, homlokzatalakítási, hideg-meleg burkolási, víz-, hő-, és hangszigetelési illetve bontási, javítási, karbantartási és felújítási munkálatait végzi.[1]
- A kőműves épületek falszerkezeteit és falidomait, válaszfalakat, beton és vasbeton szerkezeteket, kéményeket, szellőzőket és csatornákat épít, vagy javít. Épületeket falaz és vakol, elhelyezi a nyílászárókat, kialakítja a homlokzatot.
Szerszámok: - kőműveskanál (külső-belső sarokkanál, sarkos mennyezetkanál, hegyes betonsimító kanál, szívkanál, íves kanál olasz, fugázókanál, csepp simítókanál, gipszelőkanál,) - kőműves serpenyő (fángli) - vízmérték - csöves vízmérték - colostok (csuklós mérőeszköz) - mérőszalag - ácsceruza - kézi simító (hobli) fa és műanyag - kartecsni fa és műanyag - lehúzóléc H vagy ék alakú libellás vagy libella nélküli alu - vakolatgyalu fém vagy fa (szegelve) - kitűző zsinór - kicsapó zsinór - kitűző karó - függő ón (vas inkább) - feszítővas - nemes vakolat simító - Styropor csiszoló - fogas és sima glettvas - talicska - gereblye - lapát - ásó - habarcskeverő kanál - ejtőtartályos keverőgép - kétkezes habarcskeverőgép - habarcsláda - habarcsrosta - betonsimító kanál (pingvin) - habarcs vödör - véső (kézi, gépi) - kézifűrész (keretes, ytong, róka, szúró) - Sniccer - harapófogó - kőműves kalapács - balta vagy szekerce - kinyomópisztoly (purhabhoz) - habarcsterítő kocsi - nivelláló készlet - lézer szintező műszer (BI.2024)
A szó eredete
A kőfaragó mesterséget a magyar nyelvben eredetileg a kőműves szó jelölte, később e szó jelentése a falrakó munkákat végző mesterségre szűkült.[2]
Feladatai
- az épület alapjának elkészítése (vasalatkészítés és betonozás);
- falak felhúzása téglából, természetes kövekből, betonból, beton készelemekből vagy más építőanyagból;
- falak ellátása ablakok, ajtók, csövek elhelyezésére szolgáló nyílásokkal (balkonok, ajtó- és ablakbeboltozások);
- boltívek és boltozatok falazása, kémények, füstcsövek, födémek, lépcsők, párkányok, belső és külső falak megépítése;
- betonáthidalók elhelyezése és befalazása az ablakoknál, ajtóknál és egyéb nyílásoknál;
- beton- vagy vasbetonlépcsők beépítése (előregyártott lépcsők alkalmazása);
- épületek és épületrészek nedvesség elleni szigetelése;
- szerkezetek hagyományos zsaluzatának elkészítése, ellenőrzése, bontása;
- habarcs vagy beton keverése kézzel vagy géppel;
- vakoló munka végzése, kézi és gépi vakolás, azaz vakolat kivitelezése;
- egyszerű falazó és vakoló állvány felállítása, ellenőrzése, bontása;
- szerkezetek vasszerelési munkái;
- a falazat javítási munkálatainak lebonyolítása, át- és kiépítése.[3]
Jellemző munkakörök
- Betonozó
- Beton-összeillesztő kőműves
- Díszítő kőműves
- Építményvakoló kőműves
- Épület-, építményzsaluzat-szerelő
- Épületfalazó kőműves
- Falazó kőműves
- Födémgerenda-, tálca- és béléstest-elhelyező
- Gázkéménykészítő
- Gépi vakoló
- Gyárkéményépítő kőműves
- Karbantartó kőműves
- Kazán- és kemenceépítő kőműves
- Kéményépítő kőműves
- Klinkertéglalerakó
- Szegély betongerenda-zsaluzatát beállító
- Tűzállófalazat-készítő kőműves
- Vakoló kőműves.[3]
A foglalkozás története
![]() | Ez a szakasz egyelőre üres vagy erősen hiányos. Segíts te is a kibővítésében! |
Jegyzetek
Források
- FEOR (7511)
- Magyar néprajzi lexikon