Kanada nemzeti parkjainak listája
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/40/Canadian_National_Parks.png/220px-Canadian_National_Parks.png)
Ez a szócikk Kanada nemzeti parkjait sorolja fel. A lista csak a szövetségi Canada National Parks Act által kezelt területeket tartalmazza, egyes tartományok rendelkeznek saját nemzeti parkokkal is.
A kanadai nemzeti parkokról szóló törvény meghatározása szerint ezek olyan természetvédelmi területek, amelyek a szövetségi kormányzat tulajdonát képezik és amelyeknek ökológiai egységessége megőrzendő a jelen és a jövő generációi számára, megvédendők mindenfajta mezőgazdasági és ipari felhasználástól. A nemzeti parkokban lehetőség nyílik nemcsak tudományos, hanem oktatási és szabadidős tevékenységek végzésére is.[1][2]
A nemzeti parkokat a Parks Canada, egy úgy nevezett koronaügynökség kezeli, amely teljes mértékben a kanadai monarchia tulajdonában áll és a Környezetvédelmi és Klímaváltozásügyi Minisztérium joghatósága alá tartozik. A nemzeti park rendszer kiépítésének végső célja, hogy az ország mind a 39 különálló természeti régiója képviselve legyen legalább egy-egy nemzeti park által. Kanada első ilyen jellegű területét 1885-ben hozták létre egy tanácsban hozott rendelet segítségével,[3] hogy elkerüljék egy hőforrásai és barlangjai miatt nagy természeti értéket képviselő 26 km² -es terület magán kézbe kerülését a Sziklás-hegységben. 1887-ben az amerikai Yellowstone Nemzeti Park mintájára megalakult a Rocky Mountains Park, a mai Bannf Nemzeti Park közvetlen elődje.[4] A nemzeti parkok ötlete népszerűvé vált és számos javaslat érkezett az ország különböző részeiről, amelyeket a Belügyminisztérium bírált el. 1911-ben az addig hatályban lévő Rocky Mountains Park Act- ot felváltotta a Dominion Forest Reserve and Parks Act, amely létrehozta a világ első nemzeti park szolgálatát, a Dominion Parks Branch-ot, amely elsősorban a vadorzás ellen lépett fel és a kanadai nemzeti parkok igazgatását is végezte.[5] A korai nemzeti parkok elsődleges célja területek kijelölése és megóvása volt későbbi turisztikai felhasználásuk érdekében, ugyanakkor a korabeli adminisztráció kirekesztő politikát folytatott a védett területeken élő indiánok ellen és megtiltották korábbi életvitelük folytatását a nemzeti parkok területén.[6] 1922-ben a Wood Buffalo Nemzeti Park elsőként engedélyezte a hagyományos őslakos tevékenységek folytatását és 1972-ben a Parks Canada rendezte az őslakosok földjeikhez fűződő jogait.[7]
2019-ben a szövetségi nemzeti parkok listáján 38 hagyományos nemzeti park, 10 nemzeti park rezervátum és egy nemzeti városi park szerepelt, amelyeknek összterülete 328,198 km²,[8] az ország területének 3.3%-a. A parkok között Kanada 39 természeti régiójából 30 van képviseltetve és mind a 13 tartományban és területen található legalább egy nemzeti park. A Parks Canada látogatottsági adatai szerint 2016 és 2017 között 15 449 249 turista utazott el valamelyik nemzeti parkba. A legtöbben, több mint 4 millióan a Banff Nemzeti Parkot keresték fel, míg az ország északi részén fekvő Tuktut Nogait Nemzeti Parkban mindössze két turistát regisztráltak.[9] A Parks Canada hatósága alá tartoznak még az ország nemzeti tengeri természetvédelmi területei és rezervátumai, valamint az egyetlen helyszínnel képviseltetett nemzeti landmarkok is.[1] Folyamatosan folynak kutatások, amelyek új nemzeti parkok létrehozását készítik elő az eddig nem reprezentált régiókban.[10]
Nemzeti parkok és nemzeti park rezervátumok
A rezervátum, vagy városi park megnevezéssel rendelkező nemzeti parkoknál zárójelben van jelölve a státuszuk.
Név | Kép | Elhelyezkedés | Alapítás[11] | Terület (2017)[11] | Természeti régió[12] | Leírás |
---|---|---|---|---|---|---|
Akami-UapishkU-KakKasuak-Mealy Mountains (Rezervátum) | ![]() | ![]() é. sz. 53° 24′, ny. h. 59° 22′53.4, -59.36666666666753.400000°N 59.366667°WAkami-Uapishk-KakKasuak-Mealy Mountains National Park | 2015 | 107 00 km2 | Kelet-kanadai erdők régió, tajga és tundra | Kelet-Kanada legnagyobb nemzeti parkja a jégformálta Mealy-hegység tajgai és tundrai élőhelyeinek nyújt védelmet. A sziklás csúcsok által dominált park hosszú homokos tengerparttal rendelkezik a Labrador-tenger partján. |
Aulavik | ![]() | ![]() é. sz. 73° 42′, ny. h. 119° 55′73.7, -119.9166666666773.700000°N 119.916667°WAulavik National Park | 1992 | 12 200 km2 | Nyugati sarkvidéki alföldek régió, sarkvidéki sivatag | A Banks-sziget északi részén fekvő nemzeti park egy arktikus sivatag, semmilyen fa nem él meg már ezen az északi szélességen. Ennek ellenére a világ legnagyobb keleti pézsmatulok állományának és a veszélyeztetett peary karibu jelentős populációjának ad otthont.[13] |
Auyuittuq | ![]() | ![]() é. sz. 67° 53′, ny. h. 65° 01′67.883333333333, -65.01666666666767.883333°N 65.016667°WAuyuittuq National Park | 2001 | 19 089 km2 | Northern Davis régió, sarkvidéki hegyvidék | A Baffin-sziget délkeleti részén, a Cumberland-félszigeten elterülő nemzeti park a sarkkörön túl helyezkedik el. A korábban Baffin Island Nemzeti Park néven ismert védett terület látványos fjordjairól, gleccsereiről és jégmezőiről híres. A park magába foglalja a Baffin-hegység leglátványosabb vonulatait, itt található a világ legmagasabb vertikális sziklafalával rendelkező Mount Thor is, amelynek oldalában egy gránit meredély 1250 m magas természetes falat képez.[14] |
Banff * | ![]() | ![]() é. sz. 51° 30′, ny. h. 116° 00′51.5, -11651.500000°N 116.000000°WBanff National Park | 1885 | 6 641 km2 | Sziklás-hegység | Kanada első nemzeti parkját 1885-ben alapították. Három másik sziklás-hegységi nemzeti parkkal együtt a világörökség részét képezi. Az alpesi tájat látványos hegycsúcsai, gleccserei, tengerszemei és nagy kiterjedésű érintetlen erdői az ország egyik legnépszerűbb turista célpontjává teszik, évente több mint 4 millióan keresik fel. |
Bruce Peninsula † | ![]() | ![]() é. sz. 45° 14′, ny. h. 81° 37′45.233333333333, -81.61666666666745.233333°N 81.616667°WBruce Peninsula National Park | 1987 | 125 km2 | A Szent Lőrinc-folyó és a Nagy-tavak alföldje | A nemzeti park a Huron-tóba benyúló Bruce-félszigetet foglalja magába. A park legfontosabb látványossága a sziklás partvidék, amely a Niagara-lépcső részeként jött létre, amikor a puhább kőzeteket lekoptatta az erózió az ellenállóbb dolomit alapkőzetről. Itt halad végig az ország leghosszabb kiránduló útvonalai közé tartozó Bruce Trail. A védett terület ismert még nagy fekete medve populációjáról, különleges lápi élőhelyeiről és gazdag hüllő, valamint orchidea állományáról is. Több másik természetvédelmi területtel együtt a Niagara-lépcső UNESCO bioszféra-rezervátum részét képezi.[15] |
Cape Breton Highlands | ![]() | ![]() é. sz. 46° 43′, ny. h. 60° 40′46.716666666667, -60.66666666666746.716667°N 60.666667°WCape Breton Highlands National Park | 1936 | 948 km2 | Akádiai lombhullató erdők, óceáni klíma | Kanada atlanti tartományainak legrégibb nemzeti parkja a Breton-foki-sziget északi részén helyezkedik el. Az óceán felől sziklás tengerpart határolja, délen tóvidék húzódik végig. Az alacsonyabb tengerszint feletti magasságon lombhullató akádiai erdők találhatóak, a magasabb térszíneket a tajga jellegű kanadai boreális erdők uralják, a nemzeti park közepén elterülő fennsíkra pedig a tundrai növényzet jellemző. Itt található Új-Skócia legnagyobb kanadai hiúz állománya, és a környező óceán a súlyosan veszélyeztetett északi simabálna utolsó élőhelyei közé tartozik.[11][16] |
Elk Island † | ![]() | ![]() é. sz. 53° 37′, ny. h. 112° 52′53.616666666667, -112.8666666666753.616667°N 112.866667°WElk Island National Park | 1913 | 194 km2 | Déli boreális síkságok és fennsíkok | Az Edmontontól közvetlenül keletre fekvő nemzeti parkot eredetileg az őshonos vapitik védelmét szolgáló vadrezervátumként alapították, de később a bölénypopuláció megőrzésének központjává vált. A terület több mint 250 madárfajnak ad otthont. Maga a park lombhullató erdővel borított dombos tóvidék, a két legnagyobb állóvíz a déli részen fekvő Tawayik-tó, valamint az északi Astotin-tó ahol a névadó Elk-sziget is található.[17] |
Forillon | ![]() | ![]() é. sz. 48° 54′, ny. h. 64° 21′48.9, -64.3548.900000°N 64.350000°WForillon National Park | 1970 | 240 km2 | Notre Dame és Mégantic-hegység | A Forillion Nemzeti Park Quebec délkeleti részén helyezkedik el a Szent Lőrinc-öbölbe benyúló Gaspé-félszigeten. A park legfontosabb természeti látványosságai a sziklás partvidék, a szárazföld vízesései, valamint a gazdag tengeri és erdei élővilág. A terület fontos szerepet játszott a helyi őslakos mikmek és irokéz törzsek életében, akik apró vadász és halász kolóniákban éltek a félszigeten.[15] Amikor 1970-ben védetté nyilvánították a vidéket, a lakosságot, 225 családot erőszakkal elűztek földjeiről. 2011-ben a kanadai kormányzat hivatalosan is bocsánatot kért ezért a lépésért.[18] |
Fundy † | ![]() | ![]() é. sz. 45° 36′, ny. h. 64° 57′45.6, -64.9545.600000°N 64.950000°WFundy National Park | 1948 | 206 km2 | Tengeri akádiai felföldek | A Fundy-öböl partjainál fekvő nemzeti parkban a világ egyik legmagasabb, 16 méteres árapály különbsége figyelhető meg, emiatt elsősorban az Upper Salmon-folyó torkolatvidékénél a tengeraljzat nagy területei kerülnek szárazra apály idején.[19] A parkot alkotó erdős dombvidék csúcsai 300 méteres magasságig emelkednek. A terület jellemző erdőalkotó fái a vörös luc, a balzsamfenyő, a vörös juhar és a szürke luc. A nemzeti park az UNESCO Fundy Bioszférarezervátumának részét képezi. |
Georgian Bay Islands † | ![]() | ![]() é. sz. 44° 53′, ny. h. 79° 52′44.883333333333, -79.86666666666744.883333°N 79.866667°WGeorgian Bay Islands National Park | 1930 | 14 km2 | Nagy-tavak | Kanada legkisebb nemzeti parkja 63 apró szigetet foglal magába a Huron-tó keleti részét képző Georgian-öbölben. A legnagyobb földdarabon, a Beausoleil-szigeten kempingek működnek. A terület gazdag növény és állatvilága miatt a Georgian-öböl Litorális Bioszféra-rezervátum részét képezi. |
Glacier | ![]() é. sz. 51° 18′, ny. h. 117° 31′51.3, -117.5166666666751.300000°N 117.516667°WGlacier National Park | 1886 | 1 349 km2 | Columbia-hegység | A Columbia-hegység természeti régióját képviselő nemzeti park Brit Columbia délkeleti részén található. A terület gazdag magashegységi élővilágáról és gleccsereiről ismert. Itt található a Rogers-hágó történelmi helyszíne is, amely a transz-kanadai vasútvonal kiépülésének fontos állomása volt.[20] | |
Grasslands | ![]() é. sz. 49° 12′, ny. h. 107° 43′49.2, -107.7166666666749.200000°N 107.716667°WGrasslands National Park | 1981 | 730 km2 | Préri | Az Egyesült Államokkal közös határ mentén fekvő nemzeti park Kanada legnagyobb prérijét foglalja magába. Jellegzetes állatfajai az amerikai bölény és a társas prérikutya. A sok helyen badland jellegű vidék fontos régészeti lelőhely, itt fedezték fel többek között a triceratops és a tyrannosaurus első maradványait is.[21] | |
Gros Morne * | ![]() | ![]() é. sz. 49° 41′, ny. h. 57° 44′49.683333333333, -57.73333333333349.683333°N 57.733333°WGros Morne National Park | 1973 | 1 805 km2 | Nyugat-új-fundlandi felföldek | Az Új-Fundland szigetének nyugati részén fekvő nemzeti park a kanadai világörökségi helyszínek egyike. A park hegyeit felépítő kőzetek egyedülállóan alkalmasak a lemeztektonikai mozgások vizsgálatára és az itt található üledékes kőzetek lehetőséget nyújtanak a földtörténet korai szakaszaiban keletkezett fosszíliák kutatására is. Az azonos nevű hegyfok után elnevezett Gros Morne ismert látványos fjordjairól, valamint gazdag hegyvidéki és tengeri élővilágáról is.[22] |
Gulf Islands (Reserve) | ![]() | ![]() é. sz. 48° 51′, ny. h. 123° 27′48.85, -123.4548.850000°N 123.450000°WGulf Islands National Park Reserve | 2003 | 37 km2 | A Georgia-szoros alföldjei | |
Gwaii Haanas *[a] (Reserve) | ![]() | ![]() é. sz. 52° 23′, ny. h. 131° 28′52.383333333333, -131.4666666666752.383333°N 131.466667°WGwaii Haanas National Park Reserve | 1988 | 1 474 km2 | A csendes-óceáni partvidék hegységei | |
Ivvavik[b] | ![]() | ![]() é. sz. 69° 31′, ny. h. 139° 31′69.516666666667, -139.5166666666769.516667°N 139.516667°WIvvavik National Park | 1984 | 9 750 km2 | Észak-Yukon | |
Jasper * | ![]() | ![]() é. sz. 52° 48′, ny. h. 117° 54′52.8, -117.952.800000°N 117.900000°WJasper National Park | 1907 | 11 228 km2 | Sziklás-hegység | |
Kejimkujik † | ![]() | ![]() é. sz. 44° 24′, ny. h. 65° 13′44.4, -65.21666666666744.400000°N 65.216667°WKejimkujik National Park | 1967 | 404 km2 | Atlanti-óceáni parti síkság | |
Kluane * (Park and Reserve)[c] | ![]() | ![]() é. sz. 60° 37′, ny. h. 138° 20′60.616666666667, -138.3333333333360.616667°N 138.333333°WKluane National Park and Reserve | 1993 | 5 900 km2 (Park) 16 080 km2 (Rezervátum) | Északi partvidéki hegységek | |
Kootenay * | ![]() | ![]() é. sz. 50° 53′, ny. h. 116° 03′50.883333333333, -116.0550.883333°N 116.050000°WKootenay National Park | 1920 | 1 406 km2 | Sziklás-hegység | |
Kouchibouguac | ![]() | ![]() é. sz. 46° 51′, ny. h. 64° 58′46.85, -64.96666666666746.850000°N 64.966667°WKouchibouguac National Park | 1969 | 239 km2 | A Szent Lőrinc-folyó és a Nagy-tavak alföldje | |
La Mauricie | ![]() | ![]() é. sz. 46° 48′, ny. h. 72° 58′46.8, -72.96666666666746.800000°N 72.966667°WLa Mauricie National Park | 1970 | 536 km2 | A Szent Lőrinc-folyó és a Nagy-tavak prekambriumi régiója | |
Mingan Archipelago (Rezervátum) | ![]() | ![]() é. sz. 50° 13′, ny. h. 63° 10′50.216666666667, -63.16666666666750.216667°N 63.166667°WMingan Archipelago National Park Reserve | 1984 | 151 km2 | A Szent Lőrinc-folyó alföldje | |
Mount Revelstoke | ![]() | ![]() é. sz. 51° 05′, ny. h. 118° 04′51.083333333333, -118.0666666666751.083333°N 118.066667°WMount Revelstoke National Park | 1914 | 262 km2 | Columbia-hegység | |
Nááts'ihch'oh (Reserve) | ![]() | ![]() é. sz. 62° 22′, ny. h. 127° 58′62.366666666667, -127.9666666666762.366667°N 127.966667°WNááts'ihch'oh National Park Reserve | 2014 | 4 850 km2 | Mackenzie-hegység | |
Nahanni * (Reserve) | ![]() | ![]() é. sz. 61° 33′, ny. h. 125° 35′61.55, -125.5833333333361.550000°N 125.583333°WNahanni National Park Reserve | 1974 | 30 000 km2 | Mackenzie-hegység | |
Pacific Rim [d] (Reserve) | ![]() | ![]() é. sz. 48° 38′, ny. h. 124° 46′48.633333333333, -124.7666666666748.633333°N 124.766667°WPacific Rim National Park Reserve | 1970 | 510 km2 | Csendes-óceáni parti hegység | |
Point Pelee | ![]() é. sz. 41° 58′, ny. h. 82° 31′41.966666666667, -82.51666666666741.966667°N 82.516667°WPoint Pelee National Park | 1918 | 15 km2 | A Szent Lőrinc-folyó alföldje | ||
Prince Albert | ![]() | ![]() é. sz. 53° 58′, ny. h. 106° 22′53.966666666667, -106.3666666666753.966667°N 106.366667°WPrince Albert National Park | 1927 | 3 875 km2 | Déli boreális alföldek és fennsíkok | |
Prince Edward Island | ![]() | ![]() é. sz. 46° 25′, ny. h. 63° 05′46.416666666667, -63.08333333333346.416667°N 63.083333°WPrince Edward Island National Park | 1937 | 27 km2 | A Szent Lőrinc-folyó és a Nagy-tavak alföldje | |
Pukaskwa | ![]() é. sz. 48° 15′, ny. h. 85° 53′48.25, -85.88333333333348.250000°N 85.883333°WPukaskwa National Park | 1971 | 1 878 km2 | Központi boreális felföldek | ||
Qausuittuq | ![]() | ![]() é. sz. 76° 00′, ny. h. 100° 00′76, -10076.000000°N 100.000000°WQausuittuq National Park | 2015 | 11 008 km2 | Nyugati arktikus magasföldek | |
Quttinirpaaq[e] | ![]() | ![]() é. sz. 82° 13′, ny. h. 72° 13′82.216666666667, -72.21666666666782.216667°N 72.216667°WQuttinirpaaq National Park | 1988 | 37 775 km2 | Keleti arktikus területek | |
Riding Mountain † | ![]() é. sz. 50° 52′, ny. h. 100° 02′50.866666666667, -100.0333333333350.866667°N 100.033333°WRiding Mountain National Park | 1933 | 2 968 km2 | Déli boreális síkságok és fennsíkok | ||
Rouge (Urban) | ![]() | ![]() é. sz. 43° 56′, ny. h. 79° 14′43.933333333333, -79.23333333333343.933333°N 79.233333°WRouge National Urban Park | 2015 | 79,1 km2 | A Szent Lőrinc-folyó és a Nagy-tavak alföldje | |
Sable Island (Reserve) | ![]() | ![]() é. sz. 43° 57′, ny. h. 59° 55′43.95, -59.91666666666743.950000°N 59.916667°WSable Island National Park Reserve | 2013 | 30 km2 | Atlanti-óceáni parti síkság | |
Sirmilik | ![]() | ![]() é. sz. 72° 59′, ny. h. 81° 08′72.983333333333, -81.13333333333372.983333°N 81.133333°WSirmilik National Park | 2001 | 22 200 km2 | Keleti arktikus alföldek[26] | |
Terra Nova | ![]() | ![]() é. sz. 48° 32′, ny. h. 53° 56′48.533333333333, -53.93333333333348.533333°N 53.933333°WTerra Nova National Park | 1957 | 399 km2 | Kelet-Új-Fundland atlanti régiója | |
Thaidene Nëné (Reserve) | ![]() é. sz. 62° 30′, ny. h. 111° 00′62.5, -11162.500000°N 111.000000°WThaidene Nene National Park Reserve | 21 August 2019 | 14 305 km2[27] | Északnyugati boreális felföldek[28] | ||
Thousand Islands † | ![]() é. sz. 44° 21′, ny. h. 75° 57′44.35, -75.9544.350000°N 75.950000°WThousand Islands National Park | 1904 | 24 km2 | A Szent Lőrinc-folyó és a Nagy-tavak alföldje | ||
Torngat Mountains | ![]() é. sz. 59° 26′, ny. h. 63° 52′59.433333333333, -63.86666666666759.433333°N 63.866667°WTorngat Mountains National Park | 2008 | 9 700 km2 | Észak-Labrador hegyvidékei | ||
Tuktut Nogait | ![]() | ![]() é. sz. 68° 49′, ny. h. 121° 45′68.816666666667, -121.7568.816667°N 121.750000°WTuktut Nogait National Park | 1998 | 18 181 km2 | Tundrai dombvidék | |
Ukkusiksalik | ![]() | ![]() é. sz. 65° 21′, ny. h. 87° 18′65.35, -87.365.350000°N 87.300000°WUkkusiksalik National Park | 2003 | 20 880 km2 | Központi tundra[29] | |
Vuntut | ![]() | ![]() é. sz. 68° 22′, ny. h. 139° 51′68.366666666667, -139.8568.366667°N 139.850000°WVuntut National Park | 1993 | 4 345 km2 | Észak -Yukon | |
Wapusk | ![]() | ![]() é. sz. 57° 46′, ny. h. 93° 22′57.766666666667, -93.36666666666757.766667°N 93.366667°WWapusk National Park | 1996 | 11 475 km2 | Hudson-James-alföldek | |
Waterton Lakes ‡[f] | ![]() é. sz. 49° 03′, ny. h. 113° 55′49.05, -113.9166666666749.050000°N 113.916667°WWaterton Lakes National Park | 1895 | 505 km2 | Sziklás-hegység | ||
Wood Buffalo * | ![]() | ![]() ![]() é. sz. 59° 23′, ny. h. 112° 59′59.383333333333, -112.9833333333359.383333°N 112.983333°WWood Buffalo National Park | 1922 | 4 4972 km² | Északi boreális síkságok | |
Yoho * | ![]() | ![]() é. sz. 51° 24′, ny. h. 116° 29′51.4, -116.4833333333351.400000°N 116.483333°WYoho National Park | 1886 | 1 313 km² | Sziklás-hegység |
Tartományonként
Tartomány/Terület | Szám | Nemzeti parkok |
---|---|---|
![]() | 7 | Glacier, Gulf Islands, Gwaii Haanas, Kootenay, Mount Revelstoke, Pacific Rim, Yoho |
![]() | 6 | Aulavik, Nááts'ihch'oh, Nahanni, Thaidene Nëné, Tuktut Nogait, Wood Buffalo[30] |
![]() | 6 | Bruce Peninsula, Georgian Bay Islands, Point Pelee, Pukaskwa, Rouge, Thousand Islands |
![]() | 5 | Banff, Elk Island, Jasper, Waterton-tavak, Wood Buffalo[30] |
![]() | 5 | Auyuittuq, Qausuittuq, Quttinirpaaq, Sirmilik, Ukkusiksalik |
![]() | 4 | Akami-UapishkU-KakKasuak-Mealy Mountains, Gros Morne, Terra Nova, Torngat Mountains |
![]() | 3 | Cape Breton Highlands, Kejimkujik, Sable Island |
![]() | 3 | Forillon, La Mauricie, Mingan Archipelago |
![]() | 3 | Ivvavik, Kluane, Vuntut |
![]() | 2 | Riding Mountain, Wapusk |
![]() | 2 | Fundy, Kouchibouguac |
![]() | 2 | Grasslands, Prince Albert |
![]() | 1 | Prince Edward Island |
Javasolt nemzeti park rezervátumok
Az alábbi területek esetében folyamatban van a nemzeti park státusz előkészítése.
Név | Elhelyezkedés | Terület | Természeti régió |
---|---|---|---|
Manitoba Lowlands[31] | ![]() é. sz. 53° 46′, ny. h. 99° 04′53.766666666667, -99.06666666666753.766667°N 99.066667°WLimestone Bay | körülbelül 5000 km²[32] | Manitobai alföldek |
South Okanas | ![]() é. sz. 49° 04′, ny. h. 119° 41′49.066666666667, -119.6833333333349.066667°N 119.683333°WSouth Okanagan—Similkameen National Park Reserve | 284 km²[33] | Belső száraz fennsíkok[33] |
Jelenleg hat természeti régió nem rendelkezik nemzeti parkkal és nincs is tervezet ilyen státuszú védelem létrehozására.[34] A Parks Canada hosszútávú célja valamennyi kanadai ökorégió reprezentálása egy-egy nemzeti park által. A nemzeti parkkal vagy rezervátummal nem rendelkező természeti régiók az alábbiak:
- az ,,Északi fennsík tóvidéke" régió Új-Fundland és Labrador, valamint Québec területén
- a ,,Kanadai-ősföld felföldjei" régió Új-Fundland és Labrador, valamint Québec területén
- a ,,Belső felföldek és hegyvidékek" régió Brit Columbia és Yukon területén
- a ,,Southampton-síkság" régió Nunavutban
- az ,,Ungava felföldi tundra " régió Québec, valamint Nunavut területén
- a "Whale-folyó" régió Új-Fundland és Labrador, Nunavut, valamint Québec területén
Nemzeti védett tengeri területek
A nemzeti védett tengeri területek (National Marine Conservation Area, NMCA) program 2002-ben kezdődött el, azzal a céllal, hogy védelmet biztosítson Kanada 29 tengeri és tavi ökorégiójának.[35]
2020-ban öt NMCA és NMCA rezervátum működött az ország területén, ezek összesen 14 846 km2 mocsarat, partvidéket, tavi és tengeri vízfelszínt foglalnak magukba.[35]
Név | Kép | Elhelyezkedés | Alapítás[15] | Terület (2017)[15] | Tengeri/tavi ökorégió[35] | Leírás |
---|---|---|---|---|---|---|
Fathom Five † | ![]() é. sz. 45° 19′, ny. h. 81° 38′45.316666666667, -81.63333333333345.316667°N 81.633333°WFathom Five National Marine Park | 1987 | 114 km² | Georgian-öböl | ||
Gwaii Haanas (Reserve) | ![]() | ![]() é. sz. 52° 00′, ny. h. 131° 12′52, -131.252.000000°N 131.200000°WGwaii Haanas National Marine Conservation Area Reserve | 2010 | 1 500 km²[36] | Hecate-szoros, Queen Charlotte homokpad | |
Lake Superior | ![]() | ![]() é. sz. 48° 26′, ny. h. 89° 13′48.433333333333, -89.21666666666748.433333°N 89.216667°WLake Superior National Marine Conservation Area | 2015 | 10 880 km² | Felső-tó | |
Saguenay–St. Lawrence † | ![]() é. sz. 48° 04′, ny. h. 69° 40′48.066666666667, -69.66666666666748.066667°N 69.666667°WSaguenay–St. Lawrence Marine Park | 1998 | 1 245 km²[37] | A Szent Lőrinc-folyó torkolata |
Nemzeti landmarkok
A Nemzeti Landmark Programot 1978-ban alapították azzal a céllal, hogy védelem alá helyezzék az országban egyedülálló, különleges és jellegzetes természeti képződményeket.[38]
Név | Kép | Elhelyezkedés | Alapítva | Terület (2017) | Leírás |
---|---|---|---|---|---|
Pingo Kanadai Landmark | ![]() | ![]() | 1984 | 16 km² | Kanada egyetlen nemzeti landmarkja a Jeges-tenger partján fekszik. A védett területen nyolc nagy méretű földdel takart jégből álló halom, pingó található, ezekről kapta a nevét is. |
Lásd még
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a List of National Parks of Canada című angol Wikipédia-szócikk fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Jegyzetek
- ↑ a b Branch, Legislative Services: Consolidated federal laws of canada, Canada National Parks Act. laws-lois.justice.gc.ca, 2019. szeptember 4. (Hozzáférés: 2021. május 3.)
- ↑ Parks Canada Agency, Government of Canada: Introduction to National Parks of Canada – National Parks. www.pc.gc.ca, 2017. május 23. [2017. április 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. május 3.)
- ↑ Canada, Library and Archives: Orders-in-Council. www.bac-lac.gc.ca, 2013. március 14. (Hozzáférés: 2021. május 3.)
- ↑ Lothian, W.F.. A Brief History of Canada's National Parks. Environment Canada (1981. augusztus 8.). ISBN 0-662-15217-4. Hozzáférés ideje: 2018. január 24.
- ↑ Irish. „Parks Canada celebrates a century of discovery”, Toronto Star, 2011. május 13. (Hozzáférés: 2018. január 24.)
- ↑ Binnema (2006). „'Let the line be drawn now': Wilderness, Conservation, and the Exclusion of Aboriginal People from Banff National Park in Canada”. Environmental History 11 (4), 724–50. o. DOI:10.1093/envhis/11.4.724.
- ↑ Joseph: Can First Nations hunt in national parks?. Indigenous Corporate Training, 2015. március 13. (Hozzáférés: 2018. január 24.)
- ↑ The system of national parks of Canada. Parks Canada , 2018. január 10. (Hozzáférés: 2018. január 24.)
- ↑ Parks Canada Attendance 2016–17. Parks Canada, 2017. szeptember 11. (Hozzáférés: 2018. január 25.)
- ↑ Creating new national parks. Parks Canada. (Hozzáférés: 2017. december 13.)
- ↑ a b c Guide to the National Parks of Canada. Washington, D.C.: National Geographic. 2017. ISBN 978-1-4262-1756-2.
- ↑ Parks Canada. National Parks System Plan (1997). ISBN 0-662-25334-5
- ↑ Aulavik National Park – Natural Environment. Parks Canada , 2017. június 8. [2017. december 12-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. december 13.)
- ↑ Auyuittuq National Park – About. Parks Canada , 2017. december 1. (Hozzáférés: 2017. december 14.)
- ↑ a b c d Forráshivatkozás-hiba: Érvénytelen
<ref>
címke; nincs megadva szöveg a(z)natgeo17
nevű lábjegyzeteknek - ↑ Ayers, Tom. „Right whales off Cape Breton going the wrong way for shipping, fishing”, The Chronicle Herald , 2015. szeptember 22. (Hozzáférés: 2018. január 10.)
- ↑ Elk Island National Park of Canada Management Plan. Parks Canada (2011). ISBN 978-1-100-18107-3
- ↑ Rudin, Ronald (2011). „The First French-Canadian National Parks: Kouchibouguac and Forillon in History and Memory”. Journal of the Canadian Historical Association 22 (1), 161–200. o. DOI:10.7202/1008961ar.
- ↑ Where is the highest tide?. National Ocean Service . National Oceanic and Atmospheric Administration, 2017. október 10. (Hozzáférés: 2018. január 10.)
- ↑ State of the Parks Report – Mount Revelstoke and Glacier National Parks. Parks Canada (2008)
- ↑ Grasslands National Park Reserve of Canada Management Plan. Parks Canada (2010). ISBN 978-1-100-15723-8
- ↑ Gros Morne National Park of Canada Management Plan. Parks Canada (2009). ISBN 978-0-662-44613-2
- ↑ Gwaii Haanas National Park Reserve and Haida Heritage Site, The Canadian Encyclopedia. Hozzáférés ideje: 2021. április 26. Archiválva 2006. augusztus 28-i dátummal a Wayback Machine-ben Archivált másolat. [2006. augusztus 28-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. április 26.)
- ↑ Ivvavik National Park, The Canadian Encyclopedia. Hozzáférés ideje: 2021. április 26. Archiválva 2018. január 11-i dátummal a Wayback Machine-ben Archivált másolat. [2018. január 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. április 26.)
- ↑ Quttinirpaaq National Park, The Canadian Encyclopedia
- ↑ Sirmilik National Park Management Plan. Parks Canada (2016)
- ↑ Nature Canada Applauds Federal Government's Renewed Commitment to National Park System. Nature Canada , 2006. október 16. [2014. augusztus 19-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2008. április 7.)
- ↑ Thaidene Nëné Proposed National Park Reserve Ecological Values Summary. Parks Canada . (Hozzáférés: 2018. január 18.)
- ↑ Ukkusiksalik National Park of Canada: Management Plan [archivált változat]. Parks Canada (2017). Hozzáférés ideje: 2021. április 26. [archiválás ideje: 2018. január 26.]
- ↑ a b A Wood Buffalo Nemzeti Park Alberta és az Északnyugati területek területére is átnyúlik
- ↑ Glowacki, Laura. „New Manitoba national park announced in 2017 budget home to white cliffs, turquoise lake”, 2017. március 22. (Hozzáférés: 2018. január 25.)
- ↑ Manitoba National Parks. Manitoba Wildlands , 2014. május 30. (Hozzáférés: 2018. január 25.)
- ↑ a b Proposed National Park Reserve in the South Okanagan-Similkameen. Parks Canada , 2018. január 18. (Hozzáférés: 2018. január 18.)
- ↑ https://www.pc.gc.ca/en/pn-np/cnpn-cnnp/~/media/2CAAE914E01D451BA5299B8435E7BA86.ashx
- ↑ a b c Completing the National Marine Conservation Areas System. Parks Canada , 2017. március 30. [2017. július 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. január 25.)
- ↑ Minister visits, celebrates marine park's creation. Haida Gwaii Observer, 2010. június 14. (Hozzáférés: 2017. december 15.)
- ↑ The Saguenay-St. Lawrence Marine Park. [2021. augusztus 31-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2021. május 3.)
- ↑ Pingo Canadian Landmark – Park Management. Parks Canada , 2017. június 15. [2017. július 20-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. december 15.)
Forráshivatkozás-hiba: <ref>
címkék léteznek a(z) „lower-alpha” csoporthoz, de nincs hozzá <references group="lower-alpha"/>