Kupa Mihály
Kupa Mihály | |
![]() | |
Kupa Mihály 1987-ben | |
A Magyar Köztársaság 2. pénzügyminisztere | |
Hivatali idő 1990. december 20. – 1993. február 11. | |
Előd | Rabár Ferenc |
Utód | Szabó Iván |
Született | 1941. április 3.[1] Budapest |
Elhunyt | 2024. szeptember 2. (83 évesen)[2] |
Párt | MDF, Centrum Párt |
Foglalkozás | politikus, közgazdász |
Iskolái | Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem (–1969) |
Díjak | Húszéves a Köztársaság díj (2009. október 23.) |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Kupa Mihály témájú médiaállományokat. |
Kupa Mihály (Budapest, 1941. április 3. – 2024. szeptember 2. vagy előtte) magyar közgazdász, politikus, pénzügyminiszter (1990–1993).
Fiatalkora
1958-ban összeesküvés vádjával 10 hónapi börtönbüntetésre ítélték. 1959-ben a Chinoin segédmunkása, majd szakmunkása. 1965-ben a Mikrobiológiai Laboratórium kísérleti üzemének vezetője lett. 1964-ben, munka mellett kezdett el tanulni a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetemen, ahol 1969-ben végzett.
Közgazdászi pályafutása
Diplomájának megszerzése után a Fővárosi Statisztikai Hivatal főelőadója, majd csoportvezetője lett. 1971-ben átment a Központi Statisztikai Hivatalhoz, ahol főelőadóként kezdett dolgozni. 1975-ben rövid ideig a Felsőoktatási Kutatóközpont tudományos munkatársa volt. Ugyanebben az évben doktorált. Később a Pénzügykutató Intézet tudományos főmunkatársaként dolgozott 1984-ig. Ezalatt 1980-tól két évig az intézet osztályvezetője, majd 1984-ig igazgatóhelyettese volt. Ezután rövid időre Angolába utazott, tanácsadói megbízással.
Hazatérése után a Pénzügyminisztérium pénzügypolitikai főosztályvezetője lett, majd 1987 és 1988 között a lakossági adók főosztályát vezette. Ezután került az Adóreform Titkársághoz, melynek vezetőjévé nevezték ki, majd 1989-ben a Költségvetési Reformbizottság titkárságát vezette. 1990-ben rövid időre a DRT Hungary Kft. budapesti ügyvezetőjeként dolgozott.
Politikai pályafutása
1990-ben, Rabár Ferenc akkori pénzügyminiszter lemondása után Antall József miniszterelnök behívta kormányába Rabár utódjának. Miután Németh Miklós 1991-ben lemondott Szerencsen szerzett egyéni mandátumáról, az emiatt kiírt időközi választást Kupa nyerte független jelöltként. Megválasztása után a Magyar Demokrata Fórum frakciójához csatlakozott.
Pénzügyminisztersége alatt a kormány gazdasági kabinetjének volt a vezetője, ill. 1992 és 1993 között az Európai Újjáépítési és Fejlesztési Bank kormányzótanácsának alelnökeként is dolgozott, valamint a Világbank és a Nemzetközi Valutaalap Közgyűlésének elnökeként is tevékenykedett.
1993-ban távozott a Pénzügyminisztériumtól, ekkor kilépett az MDF-frakcióból is, a ciklus végéig független képviselőként dolgozott. 1994-ben független országgyűlési képviselő-jelölt volt, de mandátumot nem szerzett. 1996-ban a Magyar Piacszövetség elnökévé választották.
Az 1998-as országgyűlési választáson sikeresen indult Szerencsen független képviselő-jelöltként, így egyetlen független képviselőként kezdte meg az országgyűlési ciklust. Ekkor lemondott a Piacszövetségben betöltött elnöki pozíciójáról.
2001-ben megalapította a Harmadik Oldal Magyarországért Mozgalmat, melynek tiszteletbeli elnökévé választották. A mozgalom és több más párt együttműködéséből alakult Centrum Párt alapító elnökévé választották. A 2002-es országgyűlési választáson a párt országos listáját vezette. Mivel a párt nem érte el az 5%-os küszöböt, mandátumot nem szerzett. Egyéni választókerületében a második forduló előtt visszalépett.
2004-ben lemondott pártelnöki posztjáról, de pár hónappal később újra elfoglalta azt. 2007-ben végleg távozott az elnöki székből.
Több vállalat igazgatóságának, ill. felügyelő-bizottságának tagja volt.
Családja
Kétszer nősült. Négy gyermek (egy fiú, három lány) édesapja.
Díjai, elismerései
- Munka Érdemrend arany fokozata (PM főosztályvezető, 1988. április 4.)
- Húszéves a Köztársaság díj (2009)[3]
- Heller Farkas-díj (2003)
- Béke Inter Lyra-díj (2002)
- Magyarságért Emlékérem (1992)
Művei
- Jövedelemelosztás, költségvetés, gazdasági folyamatok; Közgazdasági és Jogi, Bp., 1980
- A személyi jövedelemadó Magyarországon; szerk. Kupa Mihály; Innomark, Bp., 1988
Jegyzetek
- ↑ Munzinger Personen (német nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Meghalt Kupa Mihály volt pénzügyminiszter
- ↑ Húszéves a Köztársaság-díj Göncznek, Fergének, Kornainak és másoknak - Népszabadság Online
Források
- MTI Ki Kicsoda 2006, Magyar Távirati Iroda, Budapest, 2005, 1003. old.
- Életrajz a Vokscentrum honlapján
- Az Index cikke Kupa Mihály visszavonulásáról
- Tallián Hedvig: Sztárok terítéken. Havas Henrik, Kupa Mihály, Erős Antónia, Geszti Péter, Bajor Imre, Koós János, Kamocsay Ákos és sokan mások; magánkiadás, Bp., 2002
- Pénzügyminiszterek reggelire. Rádai Eszter beszélget Békesi Lászlóval, Bokros Lajossal, Kupa Mihállyal, Medgyessy Péterrel, Rabár Ferenccel, Szabó Ivánnal; Helikon–Beszélő, Bp., 2001
Elődje: Rabár Ferenc | Utódja: Szabó Iván |
Politikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap