Lux Kálmán
Lux Kálmán | |
Született | 1880. február 14.[1][2][3] Breznóbánya |
Elhunyt | 1961. december 21. (81 évesen)[1][3] Budapest |
Állampolgársága | magyar |
Gyermekei | Lux Géza |
Foglalkozása |
|
Iskolái | Magyar Királyi József Műegyetem (–1901) |
Kitüntetései | Alpár Ignác-díj (1962) |
Sírhelye | Új köztemető (89-2-57) |
Építészi pályafutása | |
Jelentős épületei | Lillafüredi Palotaszálló |
Díjai | Alpár Ignác-díj |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Lux Kálmán témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/11/Lillafured_Palacehotel.jpg/250px-Lillafured_Palacehotel.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/72/Lux_K%C3%A1lm%C3%A1n_s%C3%ADrja.jpg/250px-Lux_K%C3%A1lm%C3%A1n_s%C3%ADrja.jpg)
Lux Kálmán (Bikás, 1880. február 14. – Budapest, 1961. december 21.) építész, restaurátor, a Ferenc József-rend lovagja.
Munkássága
Ősrégi dobsinai kispolgári ágostai hitvallású család sarja. Apja, Lux János (1843–1908), a Prihradny-féle vasgyári társulat volt könyvelője,[4] anyja, Wallentinyi Kornélia (1848–1909) volt.[5] 1901-ben szerzett oklevelet a Királyi József Műegyetemen (ma: BME). Később Möller István egyetemi tanár mellett működött adjunktusként. Részt vett a vajdahunyadi vár restaurálási munkáiban. 1901-től 1914-ig önállóan végezte a kecskeméti római katolikus nagytemplom, a kolozsvári Ferenc-rendi kolostor helyreállítási munkáját, és a selmecbányai óvár munkálatait. 1913-ban az uralkodó Lux Kálmán műépítészt érdemeinek elismeréséül a Ferenc József-rend lovagjává nevezte ki.[6] 1914-ben doktori címet nyert, 1917-ben magántanár lett. 1919-ben a Műemlékek Országos Bizottságának vezető építésze lett. 1919-től magánépítészként működött. Ebben az időben több bérház ill. középület tervezésén kívül a gellérthegyi Sziklatemplom munkálatait vezette.
Az ő tervei szerint épült a lillafüredi Palotaszálló (1925–1928). 1927-ben a "600 éves Dobsina Jubileumi Emlékkönyve" nevezetű munkát adta Lux Gyula német nyelvész ki a szintén dobsinai származású dr. Szlávik Mátyás segítségével, valamint Gömöry Árpád szerkezői munkásságával.[7] Gömöry Árpád, nem csak szellemi munkatársa volt Lux Gyula német nyelvésznek, de bensőséges barátságot is ápolt vele; a katonatiszt pedig másodfokú unokatestvére volt Lux Gyula feleségének, a dobsinai származású Gömöry Irénnek. A kötetben Lux Kálmán neves építész "Dobsina legrégibb épitőművészeti emléke" című tanulmánya is jelent meg; Lux Kálmán pedig távoli rokona volt Lux Gyula nyelvésznek.
1935-től ismét a Műemlékek Országos Bizottságának műszaki főtanácsosa. Ekkor folytatta a margitszigeti domonkos apácakolostor ásatásait, 1935-ben az esztergomi vár ásatásait irányította, 1938-ban helyreállította a margitszigeti premontrei templomot, közben folytatta a visegrádi palota feltárási munkálatait. Nevéhez fűződik a kassai Miklós-börtön, Orbán-torony és az Erzsébet-székesegyház restaurálása, valamint a budapesti Belvárosi plébániatemplom helyreállítása is. Dolgozott a feldebrői templom feltárásán is. 1950-ben a BME tanárává nevezték ki.
1945-ben megtalálták a budapesti Szent Rókus-kápolna ősi cella trichoráját, ezt is Lux Kálmán tervei alapján tették hozzáférhetővé.[8]
Lux Kálmán szenvedélyes ásványgyűjtő és ásványfotós is volt. Az egyik legnagyobb ásványgyűjteménnyel rendelkezett, ásványfotóit pedig a kor legnagyobb mineralógusai is fölhasználták tanulmányaik illusztrálására.[9]
Jelentősebb művei
- A selmecbányai óvár (Bp., 1914; szlovák nyelvű fordítása: 2020)
- Árpádkori építészeti maradványok Óbudán (Bp., 1916)
- A kecskeméti római katholikus nagytemplom (Bp., 1916)
- A budai várpalota Mátyás király korában (Bp., 1920)
- Dobsina legrégibb építőművészeti emléke. In: 600 éves Dobsina Jubileumi Emlékkönyve (1927)
- Visegrád vára (Bp., 1932)
- A budapesti belvárosi plébániatemplom (Bp., 1934)
Források
- Magyar életrajzi lexikon I–IV. Főszerk. Kenyeres Ágnes. Budapest: Akadémiai. 1967–1994. [1]
Jegyzetek
- ↑ a b http://mek.oszk.hu/00300/00355/html/ABC09006/09728.htm, Lux Kálmán, 2017. október 9.
- ↑ Artists of the World Online (német és angol nyelven). K. G. Saur Verlag, 2009
- ↑ a b The Fine Art Archive. (Hozzáférés: 2021. április 1.)
- ↑ Széchenyi Könyvtár - gyászjelentések - Lux János
- ↑ familysearch.org Lux Kálmán keresztelője
- ↑ Eger - hetente kétszer, 19131913-07-12 / 56. szám
- ↑ Harangszó, 19271927-02-13 / 7. szám
- ↑ http://erdelyikeresztyenek.network.hu/blog/erdelyi-keresztenyek-hatarok-nelkul-hirei/hires-templomok-budapest-szent-rokus-es-szent-rozalia-kapolna
- ↑ A Herman Ottó Múzeum Évkönyve 25-26. Tanulmányok Szabadfalvi József tiszteletére. (1988)TERMÉSZETTUDOMÁNYOKSZAKÁLL Sándor: A rudabányai evangélikus templom oltára
További információk
- Buday Péter 2020: Koloman Lux - Starý zámok v Banskej Štiavnici (pramene k dejinám a ochrane pamiatok na Slovensku).
- Architectura Hungariae
- Architectura Hungariae
- MTESZ
- A magyar kastély portál
- Erdély műemlékeinek sorsa a belvederei döntés után
- A zsámbéki romtemplom Archiválva 2010. június 16-i dátummal a Wayback Machine-ben