Máriahalom
Máriahalom | |||
![]() | |||
A Polgármesteri Hivatal épülete | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Közép-Dunántúl | ||
Vármegye | Komárom-Esztergom | ||
Járás | Esztergomi | ||
Jogállás | község | ||
Polgármester | Murczin Kálmán (független)[1] | ||
Irányítószám | 2527 | ||
Körzethívószám | 33 | ||
Testvértelepülései | Lista Trochtelfingen | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 663 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 52,44 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 10,85 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Máriahalom Pozíció Komárom-Esztergom vármegye térképén | |||
Máriahalom weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Máriahalom témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Máriahalom (1936-ig Kirva; németül: Kirwa, Kirwall[3]) község Komárom-Esztergom vármegyében, az Esztergomi járásban.
Fekvése
Máriahalom Komárom-Esztergom vármegyében, a Gerecse keleti, dombos nyúlványai között elterülő település, Szomor, Úny, Epöl, Sárisáp, Tinnye és Perbál szomszédságában; Dorogtól 12, Esztergomtól 20, Budapesttől 38 kilométerre. A települést az Úny-Bajna közötti 1122-es számú mellékút szeli át, de az előbbiből a falu keleti részén kiágazik egy másik, önkormányzati út is, amely Somodorpusztán át Szomorig (az 1105-ös útig vezet. A kiágazást hivatalos útirányjelző tábla nem jelöli, sőt egy 2004-ben kiadott térképen ez az út még forgalom elől elzárt útvonalként szerepelt.[4]]
Flórája
A település környékén többek közt a következő növényfajok telepedtek meg: deres tarackbúza (Agropyron intermedium), tollas szálkaperje (Brachypodium pinnatum), árva rozsnok (Bromus inermis), törpe sás (Carex humilis), kunkorgó árvalányhaj (Stipa capillata), hegyi árvalányhaj (Stipa joannis).[5]
Nevének eredete
A faluról először 1255-ben tettek említést Terra Keroa (Keroa földje) néven. 1271-től egységesen a Kerwa név fordul elő írásos formában, 1471-től a Kyrwa, a török korban Kirbaként tettek róla említést. A község neve feltételezések szerint szláv eredetű (a kriva jelentése görbe), a néphagyomány szerint egy nem tisztázott korból származó téglának köszönheti nevét, ezen a Kriw felirat volt olvasható. 1783-84-ben Kirvaként említik, a falu első, 1796-os pecsétjén a Kerwa elnevezés állt, a németek Kirwallnak nevezték. 1936. július 1-jétől Kirva a Máriahalom nevet viseli, amelyet Szűz Mária után kapott.[6]
Története
A település mai területén 11 kőkorszaki kőeszközt találtak, a bronzkor idején már mezőgazdasági termelés folyt a területen, ebből az időszakból agyagedényeket tártak fel. Később a kelták telepedtek meg a vidéken, őket követték a rómaiak, a település mai helyén három római villa is épült.[7]
A korai Árpád-korban csak szórványtelepülések voltak a falu mai területén, később alakult ki az állandó település, 1255-ben említik először oklevél Terra Keroa (Keroa földje) néven. 1273-ban az óbudai apácák tulajdonába került, akik jobbágyaikkal halastavat építettek, amelynek maradványi ma is megtalálhatóak. A középkori lassú fejlődésnek a török hódítás vetett véget.[8]
1526 után állandósultak a háborúk, a terület fokozatosan elnéptelenedett, a táj elvadult, ennek ellenére az 1570-es adólajstrom idején a környék falvai közül Csolnok és Kesztölc mellett Kirva is lakott volt, 8 családban összesen 12 adózót írtak össze, a nevek alapján feltételezhetően magyar falu volt. A 17. században már nem szerepel egyetlen összeírásban sem, elpusztult.[9]
A török kiűzése után Kirva újra az apácák birtoka lett, majd a klarisszák 1782-es feloszlatása után a Vallásalap tulajdonába szállt át. A falu első újkori lakói Csolnokról érkeztek, azonban az elvadult határnak csak hatodát tudták megművelni. A munkáskezek és adózók hiánya miatt II. József 1784-ben felgyorsította a még lakatlan, ritkán lakott területek benépesítését, így Kirvára is a Német Birodalomból érkeztek betelepülők, akiknek 10 évnyi adómentességet ígértek.[10]
A betelepítést a Vallásalap telepítési biztosa irányította, tevékenységének köszönhetően egy év alatt 100 család jelentkezett főleg Württemberg tartományból, akiknek a 10 évnyi adómentességen felül még házat és gazdasági felszerelést is ígértek. A családok 1785 nyarán hajóztak le a Dunán Almásfüzitőig, néhányan életüket vesztették az út során. A telepesek Füzitőről Csolnokra és Csabára kerültek, ugyanis a telepítési biztos által ígért kész házak és gazdasági felszerelés helyett csak egy ritkán lakott, elvadult puszta várta őket. 1786 márciusáig nem történt érdemi változás az ügyükben, így a telepesek a Helytartótanácshoz fordultak panasszal, ennek eredményeképpen 1786 nyarán megkezdődött a falu építése. A betelepülés után egy évvel megkezdődött az igaerő, a gazdasági és háztartási felszerelések szétosztása. A németországi telepesekhez 6 belső telepes család is csatlakozott, ők is németek voltak, közülük négy (köztük a falu első lakói) Csolnokról, kettő pedig Taksonyból érkezett. 1786 nyarának végére elkészült a parasztok és iparosok 50 háza, ezekbe költözött a 300 telepes, 1787-re a zsellérek házai is felépültek. A korábbi elvadult puszta rövid időn belül termő kultúrtájjá változott, az 1800-as években káposzta, kender, búza, rozs, kukorica és burgonya termesztése mellett szőlőműveléssel is foglalkoztak a falu lakói.[11]
Barokk stílusú római katolikus temploma, melyet János evangélista nevére szenteltek, 1820 és 1822 között épült fel. 1848 szeptemberében 15 máriahalmi nemzetőr szolgált Görgei Artúr Buda felé előrenyomuló csapatában. 1866-ban kolerajárvány pusztított a faluban, amely 72 áldozatot követelt (ez a népesség mintegy 15%-a volt), a megfogyatkozott népesség pótlására több család érkezett Perbálról és Csolnokról. A népesség nyelvi összetétele nem változott, továbbra is a lakók abszolút többsége, kb. 95%-a német anyanyelvű volt, azonban mintegy negyedük beszélt magyarul is. A századfordulón a máriahalmiak döntő többsége, 80%-a mezőgazdaságból élt, a foglalkoztatottsági szerkezetben meghatározó volt még a kereskedelem és az egyre növekvő jelentőségű bányászat is. A 20. század kezdetén javultak a piacra termelő gazdák szállítási lehetőségei, 1896-ra kiépült a Budapest–Esztergom-vasútvonal, amelyet Pilisjászfalunál tudtak elérni. 1910-ben megkezdődött a Dorogra vezető 13 kilométeres makadámút építése.[12]
Az első világháború alapjaiban változtatta meg a falu mindennapjait; a fiatal férfiak döntő többsége – 52 fő – behívót kapott, a népesség megélhetése szempontjából elengedhetetlen mezőgazdasági munkák során a hiányzó munkaerőt nők, gyerekek és idősek pótolták. A viszontagságos körülmények között betakarított terményeket rekvirálták, a háborút követő zűrzavaros időszak során tovább romlott a helyzet, 1919 augusztusában a megszálló román csapatok kifosztották a települést, a lovakat, bort, szénát és a gabonát is elszállították.[13]
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Sári János Mihály (független)[14]
- 1994–1998: Klinger János (független)[15]
- 1998–2002: Klinger János (független német kisebbségi)[16]
- 2002–2006: Pántya György (MSZP)[17]
- 2006–2010: Murczin Kálmán (független)[18]
- 2010–2013: Murczin Kálmán (független)[19]
- 2013–2014: Kniezlné Drobinoha Erzsébet Zsóka (független)[20]
- 2014–2019: Murczin Kálmán (független)[21]
- 2019–2024: Murczin Kálmán (független)[22]
- 2024– : Murczin Kálmán (független)[1]
A településen 2013. december 15-én időközi polgármester-választást (és képviselő-testületi választást) tartottak, az előző képviselő-testület önfeloszlatása miatt.[23] A választáson a hivatalban lévő polgármester nem indult el.[20]
Népessége
[24][25]
Nemzetiségi megoszlás | |||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Évszám | Összesen | Magyar | Német | Egyéb | |||||||||||
1880 | 647 | 43 (6,6%) | 570 (88,1%) | 34 | |||||||||||
1890 | 631 | 38 (6%) | 583 (92,4%) | 10 | |||||||||||
1900 | 638 | 32 (5%) | 605 (94,8%) | 1 | |||||||||||
1910 | 725 | 37 (5,1%) | 682 (94,1%) | 6 | |||||||||||
1920 | 750 | 53 (7,1%) | 697 (92,9%) | 0 | |||||||||||
1930 | 803 | 33 (4,1%) | 770 (95,9%) | 0 | |||||||||||
1941 | 860 | 41 (4,8%) | 818 (95,1%) | 1 | |||||||||||
1949 | 591 | 588 (99,5%) | 1 (0,2%) | 2 | |||||||||||
1960 | 657 | 627 (95,4%) | 28 (4,3%) | 2 | |||||||||||
1980 | 617 | 577 (93,5%) | 37 (6%) | 3 | |||||||||||
1990 | 559 | 531 (95%) | 28 (5%) | 0 | |||||||||||
2001 | 703 | 639 (90,9%) | 133 (18,9%) | 4 |
Lakosok száma | 643 | 613 | 601 | 616 | 660 | 663 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 88,2%-a magyarnak, 1,2% cigánynak, 24,1% németnek, 0,7% románnak, 0,4% szlováknak mondta magát (11,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 44,6%, református 6,8%, evangélikus 0,1%, görögkatolikus 1,9%, izraelita 0,1%, felekezeten kívüli 20,1% (24,5% nem nyilatkozott).[26]
2022-ben a lakosság 83,6%-a vallotta magát magyarnak, 7% németnek, 1,2% cigánynak, 0,3% ukránnak, 0,3% szlováknak, 0,2-0,2% románnak, horvátnak, szerbnek, bolgárnak és ruszinnak, 2,6% egyéb, nem hazai nemzetiségűnek (16,2% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). Vallásuk szerint 26,5% volt római katolikus, 5,6% református, 2,6% görög katolikus, 0,5% ortodox, 0,3% evangélikus, 0,8% egyéb keresztény, 1,8% egyéb katolikus, 17,1% felekezeten kívüli (44,7% nem válaszolt).[27]
Látnivalók, nevezetességek
- Késő barokk stílusú római katolikus temploma
- Török-kút, melyet a hagyomány szerint még a törökök építettek.
- A Szőlőhegy pincesora.
Képgaléria
- Régi parasztház a templom közelében
- A templom bejárata előtti kereszt
- A templom előtti kereszt talapzata
- Alkotóház a falu központjában
- A plébániaépület
- Présházak
Jegyzetek
- ↑ a b Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2024. június 9. (Hozzáférés: 2024. augusztus 29.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ Máriahalom (magyar nyelven). Központi Statisztikai Hivatal . (Hozzáférés: 2022. május 30.)
- ↑ Fejér megye térképe. Nyír-Karta Bt., 2004
- ↑ 4. ILLYÉS E.: Vegetációtérkép és többváltozós módszerekkel elkülönített csoportok összevetése a Máriahalom környéki löszgyepek példáján. bk89novszlokos.pdf. [2013. augusztus 12-i dátummal az [file:///C:/Users/user/Downloads/bk89novszlokos.pdf eredetiből] archiválva]. (Hozzáférés: 2017. március 18.)
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 6
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 4
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 5
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 5-6
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 7
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 8-11
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 13-18
- ↑ Dr. Wagenhoffer: Kyrwától Máriahalomig, p. 19-20
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 9.)
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. április 22.)
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. április 22.)
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. április 22.)
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. november 27.)
- ↑ a b Máriahalom települési időközi választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2013. december 15. (Hozzáférés: 2020. június 15.)
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. április 22.)
- ↑ Máriahalom települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. május 29.)
- ↑ 2013. évre kitűzött időközi önkormányzati választások az időközi választás napja szerinti időrendben (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2013 (Hozzáférés: 2020. június 15.)
- ↑ Klinger András (szerk.): Magyarország történeti statisztikai helységnévtára, 6. Komárom-Esztergom megye, Bp. 1995, p. 70, ISBN 963-215-094-5
- ↑ A népesség nemzetiségi hovatartozás szerint, 2001-es népszámlálás
- ↑ Máriahalom Helységnévtár
- ↑ Máriahalom Helységnévtár
Források
Dr. Wagenhoffer Vilmos: Kyrwától Máriahalomig, Máriahalmi Faluvédő Egyesület, 2006
További információk
- Máriahalom Önkormányzatának honlapja
- Máriahalom az utazom.com honlapján
- Máriahalom a wiki.utikonyvem.hu oldalán
- Máriahalom - fotók, linkek
Magyarország-portál
Földrajzportál