Nagy tegzes
![]() | ||||||||||||||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Nagy tegzes egy finnországi gyűjteményből | ||||||||||||||||||||||
Természetvédelmi státusz | ||||||||||||||||||||||
Nem szerepel a Vörös listán | ||||||||||||||||||||||
Magyarországon nem védett | ||||||||||||||||||||||
Rendszertani besorolás | ||||||||||||||||||||||
| ||||||||||||||||||||||
Tudományos név | ||||||||||||||||||||||
Phryganea grandis Linnaeus, 1758 | ||||||||||||||||||||||
Hivatkozások | ||||||||||||||||||||||
![]() A Wikifajok tartalmaz Nagy tegzes témájú rendszertani információt. ![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nagy tegzes témájú kategóriát. |
A nagy tegzes vagy nagy pozdorján (Phryganea grandis) a rovarok (Insecta) osztályának a tegzesek (Trichoptera) rendjébe, ezen belül a pozdorjánfélék (Phryganeidae) családjába tartozó faj.
Előfordulása
A nagy tegzes Európában széles körben előfordul.
Megjelenése
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/8e/Phryganea_grandis.jpg/200px-Phryganea_grandis.jpg)
A nagy tegzes lárvájának a feje sárga, fekete csíkokkal. Csak a nyakpajzs szaruszerű, a tor többi része és a potroh lágy tapintású. A tegez cső alakú, hosszúsága a 7 centimétert elérheti, vízinövények 8-10 milliméternyi szárdarabjaiból áll, melyekből a lárva kis spirális köteget alakít ki. A fiatal lárvák mohákból vagy csillárkamoszatokból kúposan keskenyedő tegezt készítenek.
Életmódja
A nagy tegzes álló-, lassan folyó, dús növényzetű vizek, lápos területek lakója. A lárva ragadozó, főleg rovarlárvákat fogdos.
Repülési ideje áprilistól augusztus végéig tart.
Források
- Nagy európai természetkalauz. Összeáll. és szerk. Roland Gerstmeier. 2. kiadás. Budapest: Officina Nova. 1993. ISBN 963 8185 40 6
Biológiaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap