Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság
Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság | |
![]() | |
Alapítva | 1913. augusztus 30. |
Székhely | Bécs |
A Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság weboldala | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság témájú médiaállományokat. |
A Nemzetközi Világítástechnikai Bizottság (franciául Commission internationale de l'éclairage, angolul International Commission on Illumination, németül Internationale Beleuchtungskommission) a fény, a világítás és a színelmélet kutatása és fejlesztése céljára létrehozott intézmény. A Magyar Nemzeti Bizottságot[1] a Magyar Elektrotechnikai Egyesülettel[2] együttműködésben a Budapesti Műszaki és Gazdaságtudományi Egyetem vezeti[3]. A Magyar nemzeti Bizottság otthona a Világítás Háza.[4] Előzőleg a budapesti VI. kerület Eötvös utca 11/a-ban működött, onnan a IV. kerület Árpád útra költözött.
Jogköre
Feladata a látás, a fény, a megvilágítás, a képi megjelenítés és a színelmélet elvi és gyakorlati kérdéseinek kutatása és az eredmények közzététele.
A nemzetközi mérésügy vonatkozásában felelős a hét fotometriai alapmértékegység etalonjának, illetve definíciójának megfogalmazásáért, amelyet átvesz a Nemzetközi Súly, és Mértékügyi Hivatal, így ezen a vonalon törvényalkotói szerepe is van. Magyar vonatkozásban ez a mérésügyi törvényben (1991. évi XLV. tv) jut érvényre.
Szabványalkotói tekintetben együttműködésben áll a Nemzetközi Elektrotechnikai Bizottsággal is (joint publicactions; társult közlemények formájában). A CIE által alkotott szabványokat átveszi a Nemzetközi Szabványügyi Szervezet, ennek következményeként a magyar Világítástechnikai Szótár (MSZ 9620-1991 Fénytechnológia terminológia) formájában hatályos. A szabvány harmadik kiadása tartalmazza a vonatkozó bejegyzés meghatározását angolul és franciául, megnevezését csehül, németül, arabul, olaszul, koreaiul, flamandul, lengyelül és portugálul. A második kiadás tartalmazta a meghatározást németül és oroszul, a megnevezést lengyelül és szerbül; ezeket azóta elhagyták. A világítástechnikai szabványt a következő témakörökbe rendezik.
CIE S 017:2020 | Megnevezés | IEC 60050:845[5] | MSZ 9620-1991 |
---|---|---|---|
17-21 | Sugárzástechnikai mennyiségek és mértékegységek | 845-21 | 845-01 |
17-22 | Látás, színérzékelés | 845-22 | 845-02 |
17-23 | Színmérés | 845-23 | 845-03 |
17-24 | Emisszió, optikai tulajdonságok, anyagi tulajdonságok | 845-24 | 845-04 |
17-25 | Radiometria, fotometria és színmérés eszközei, érzékelők | 845-25 | 845-05 |
17-26 | Fotobiológia, az optikai jelenségek egészségügyi vonatkozásai | 845-26 | 845-06 |
17-27 | Fényforrások | 845-27 | 845-07 |
17-28 | Lámpák elektromos alkotóelemei és kiegészítői | 845-28 | 845-08 |
17-29 | Mesterséges és természetes világítás | 845-29 | 845-09 |
17-30 | Lámpatestek és alkotórészeik | 845-30 | 845-10 |
17-31 | Vizuális jelzések, informatika (Közlekedési világítás) | 845-31 | 845-11 |
17-32 | Képfeldolgozás, színek alkalmazása (management) | 845-32 | nincs |
Nemzetközi kapcsolatrendszere
Kapcsolatrendszere áll a különféle országok nemzeti bizottságaiból, valamint az együttműködő szervezetekből, amelyekkel (joint document) társult dokumentumokat (többnyire szabványokat) bocsátanak ki.[6]
Előzmények
A CIE mostanában szabványkibocsátó intézményként ismeretes. Előzménye mégis a nemzetközi mérésügyhöz köthető. Mivel a Nemzetközi Méteregyezmény valójában diplomáciai szerződés, az eredeti dokumentumai francia nyelvűek. Az ezzel kapcsolatos dokumentumokat a tag és társult államok törvénybe iktatják, és az illetékes ország területén érvényesek; jogharmonizásiós eljárások következtében a világ minden országában egységesek.
Kezdetek
1900-ban a párizsi világkiállítás alkalmából rendezték a Nemzetközi Gáz Kongresszust (Le Congrès International de l'Industrie du Gaz). Megjegyzendő, hogy a XX. század elején világszerte általános volt a gázvilágítás. Vezető ipari szakértők javasolták ekkor a Fotometriai Bizottság (Commission Internationale de Photométrie) létrehozását. A kezdeti bizottság tagjai Franciaország, Nagy-Britannia, Ausztria-Magyarország, Belgium, Olaszország, Hollandia, Svájc és az Amerikai Egyesült Államok. 1903 júniusában Zürichben kongresszust szerveztek a zürichi Polytechnikum (jelenleg Műszaki Főiskola) helyiségeiben. Megállapodásban rögzítették, hogy a hátrom hivatalos nyelv a francia, az angol és a német. A második kongresszust némi késéssel 1907 júliusában Zürichben a Hotel Bellevue helyiségeiben rendezték. Ebben az időben a fő téma a gázvilágítás és a fényforrás kérdése volt (Violle gyertya, amelyet egyébként 1881-ben hoztak létre). Ezen az ülésen hangzott el a fényforrásnak a platina dermedéspontja által meghatározott definíciója. Ugyanakkor került előtérbe az Ulbricht-féle integrálógömb, amelyet a Physikalisch-Technische Reichsanstalt dolgozott ki Charlottenburgban (wd). Megvizsgálták a szénszálas izzót is fényforrás-etalonként való alkalmazásra. Ez 1909-ben amerikai gyertya, francia verzióban bougie decimale volt érvényben a Hefner gyertyával egyidőben. Az 1911-ben Zürichben (a Politchnikum épületében) megtartott konferencia rendeltetése volt egységesíteni a fényforrás etalonokat. Szóba került a fényforrásnak kalorimetriai eszközökkel való meghatározása is. Ebben az időben több méréstechnikai célra is használható érzékelőt ismertek: a fotocellát, fotoelektromos jelenséget (Henri Becquerel), valamint a szelén fényelemet. Ausztria-Magyarország részéről H. Strache nyújtott be javaslatot, amely szerint a fényforrás etalonjának az emberi látás adatain kell alapulnia. Ez lépett érvénybe valójában 1924-ben a jelenleg is ismert láthatósági függvény V(λ) formájában. Ugyanezek a kérdések kerültek napirendre Torinóban a Nemzetközi Elektrotechnikai Kongresszus ülésén is (1911 szeptember). Az amerikai Gáz Társulat javasolta a különféle tevékenységeknek egy intézménybe való tömörítését. Ez Berlinben valósult meg 1913-ban.
Az alapítás
A brit Clifford Copland Paterson (National Physical Laboratory) fogalmazta meg egy új nemzetközi intézmény alapszabályát (alkotmányát), amelyet 1913 augusztusában a berlini konferencia elé terjesztettek. A dokumentumok nyelve francia volt. Az új intézmény neve Commission Internationale de l'Eclairage. Professzor T. Vaultier volt eddig az időpontig az Nemzetközi Gáz Kongresszus elnöke, majd ezután egészen 1921-ig a CIE első elnöke[7], 1921-től az amerikai Edward P. Hyde[8]. Az alapító okirat szerkesztésénél már számításba vették a nemzeti bizottságok létrehozását is. A CIE elnöke Vautier, a vezetőség tagjai Hyde (USA), Kusminsky (Ausztria), Bunte (Németország) és C.C. Paterson (Nagy Britannia). A főtitkár kinevezése elmaradt, és ezt a tisztséget csak az első világháború után töltötték be.
Tevékenysége
1921, az első munkaértekezlet
Dr. Hyde a Francia Nemzeti Bizottsággal együttműködve szervezte meg a Gáz Társaság hatdik konferenciáját Párizsban, amelyet 1921 július 5-én nyitott meg Trocquer[9] francia közmunkaügyi miniszter. A zárónyilatkozatot 24 képviselő alkotta meg a következő témakörökban:
- heterokromatikus fotometria
- meghatározások és jelölések
- világítás gyárakban és iskolákban
- gépjárművek világítása
Meghatározták a világítástechnika három alapvető mennyiségének értékét és mértékegyégét: fényáram, fényerősség és megvilágítás. a fényerősség egységének neve bougie internationale (nemzetközi gyertya). Németország ezen az ülésen nem volt jelen, és ezt az elnevezést soha nem fogadta el. A dokumentumot 1923-ban hozták nyilvánosságra Recueil des Travaux et Comte Rendu des Séances címen (Tevékenységek és Döntések Jegyzőkönyve) .
Témák
Az RGB és XYZ 1924 és 1931 között megszilárdult; ezeket a mai napig így használjuk, bár az RGB használata jelentősen visszaszorult. Az sRGB színteret nem a CIE fogalmazta meg, hanem az IEC 61966-2-1:1999 tárgya. Megfogalmazták a láthatósági függvényt és az alapszíningereket a 2 fokos látószögű éleslátás zónájára. Létrehozták a Nemzetközi Világítástechnikai Szótárat (International Lighting Vocabulary), ennek magyar megfelelője az MSZ9620 szabvány. Ennek jelenlegi harmadik kiadása 2020-ban jelent meg[10].
A további erőfeszítések a 10 fokos látóterületre (kiegészítő színmérő észlelő), majd az egyenközű színazonosító rendszerek (színterek) megfogalmazására irányultak.
- 1948 Hunterlab
- 1960 UCS (uniform chromaticity scales, egyenközű színtér) CIELUV.
- 1964 U*V*W*
- 1976 CIELUV L* u* v*
- 1976 CIELAB L* a* b*
- LMS (long medium short) az emberi színérzékelő receptor spektrálisan helyes leírása, a trikromatikus színinger összetevők meghatározása r(λ), g(λ), b(λ); x(λ), y(λ), z(λ)
a színkülönbségi mérőszámok meghatározása. Ezek a vonatkozó rendszerhez illeszkedve a ΔE jelet használják a megvilágítás színhőmérsékletével kapcsolatos számítások. Ebben a tekintetben az 1931-es A, B és C mellé megjelentek a daylight (nappali fény) színhőmérsékleti sorozat, amelynek elemeit a korrelált színhőmérsékletekkel jelölik. Az általános nappali világítás jelölése például D65, ahol a 65-ös szám a 6500 K színhőmérsékletre utal (a 6500 K hőmérsékletű abszolút feketetestre; ideális sugárzóra, hivatalos nevén full radiator) végül az emberi látás adaptációs tulajdonságainak leírása.
Osztályok
A divíziók közül kettő feleslegessé vált, és megszűnt. Ahol van, vagy volt magyar munkatárs, azt itt jelezzük.
- 1. Látás és szín (Nagy Balázs Vince)
- 2. Fény és sugárzás mérése (Csuti Péter)
- 3. Belsőtéri világítás és tervezés (Filetóth Levente)
- 4. Közlekedési világítás és jelzések (Schwarz Péter)
- 5. Kültéri világítás és alkalmazások (megszűnt)(Schwarcz Péter)
- 6. Fotobiológia és fotokémia (Balázs László)
- 7. A világítás általános vonatkozásai (megszűnt)
- 8. Képi technológiák (Samu Krisztián)
Műszaki bizottságok
Angolul Technical Committee, jele TC. Minden feladatra külön bizottságot hoznak létre.
Általános közgyűlések
A négyévenkénti (quadrennial) konferenciákat (session) folyamatosan sorszámozzák a Commission Internationale de Photométrie megalakulásától kezdve; 1913-tól Commission Internationale de l'Éclairage néven
sorszám | időpont | helység | ország |
---|---|---|---|
1 | 1903 | Zürich | Svájc |
2 | 1907 | Zürich | Svájc |
3 | 1911 | Zürich | Svájc |
4 | 1913 | Berlin | Németország |
5 | 1921 | Párizs | Franciaország |
6 | 1924 | Genf | Svájc |
7 | 1927 | Bellagio | Olaszország |
8 | 1931 | Cambridge | Nagy-Britannia |
9 | 1935 | Berlin | Németország |
10 | 1939 | Scheveningen | Hollandia |
11 | 1948 | Párizs | Franciaország |
12 | 1951 | Stockholm | Svédország |
13 | 1955 | Zürich | Svájc |
14 | 1959 | Brüsszel | Belgium |
15 | 1963 | Bécs | Ausztria |
16 | 1967 | Washington | Amerikai Egyesült Államok |
17 | 1971 | Barcelona | Spanyolország |
18 | 1975 | London | Egyesült Királyság |
19 | 1979 | Kyoto | Japán |
20 | 1983 | Amszterdam | Hollandia |
21 | 1987 | Velence | Olaszország |
22 | 1991 | Melbourne | Ausztrália |
23 | 1995 | Új Delhi | India |
24 | 1999 | Varsó | Lengyelország |
25 | 2003 | San Diego | Amerikai Egyesült Államok |
26 | 2007 | Peking | Kína |
27 | 2011 | Sun City | Dél-afrikai Köztársaság |
28 | 2015 | Manchester | Egyesült Királyság |
29 | 2019 | Washington | Amerikai Egyesült Államok |
30 | 2023 | Ljubljana | Szlovénia[11] |
A CIE történetének leírása tartalmazza a közgyűlések nevét. Köztük Magyarországot képviselték:
- 1913 Berlin: Hugo Julius Strache [12](Ausztria–Magyarország közös képviselőjeként)
- 1935 Berlin: Urbanek János
- 1939 Scheveningen: Pogány Béla [13]
- 1963 Bécs: Szigeti György[14]
- 1967 Washington: Urbanek János[15]
- 1971 Barcelona: Szigeti György
- 1983 Amsterdam: Schanda János[16][17], Nagy Elemér
- 1983 Velence: Debreczeni Gábor [18]
- dr Schanda János két quadrenniumon át (nyolc éven át) volt a CIE műszaki igazgatója (angolul: Executive Secretary)
- Érdekesség: a Szovjetunió első képviselője Michel Châtelain(wd) francia származású orosz elektromérnök volt (Михаил Андреевич Шателен 1866-1975), a GOELRO terv vezetője.[19]
Elnökök
A CIE elnökeinek listája a 29-ik konferencia adatai alapján [20]
név | időszak | ország |
---|---|---|
Commission Internationale de Photométrie | ||
VautierTheodore Vautier | 1900-1913 | Franciaország |
Commission Internationale de l'Éclairage | ||
VautierTheodore Vautier [21] | 1913-1921 | Franciaország |
HydeEdward P.Hyde | 1921-1927 | USA |
PetersonCliford Copland Paterson [22] | 1927-1931 | UK |
MeyerA. R. Meyer | 1931-1935 | Németország |
FabryMaurice Paul August Charles Fabry (wd) | 1935-1939 | Franciaország |
HalbertsmaN. A. Halbertsma[23] | 1939-1951 | Netherlands |
HarrisonW. Harrison | 1951-1955 | USA |
WalshJohn William Tudor Walsh [24] | 1955-1959 | UK |
FolckerKnut Ivar Teodor Folcker [25] (wd) | 1959-1963 | Svédország |
SchneiderLudwig Schneider[26] | 1963-1967 | NSZK |
VermeulenD. Vermeulen | 1967-1971 | Netherlands |
Stvens W R Stevens | 1971-1975 | UK |
GuthSylvester K. Guth [27] | 1975-1979 | USA |
BoerJ B de Boer[28] | 1979-1983 | Netherlands |
Wyszecki Günter W Wyszecki[* 1] [29] | 1983-1985 | Canada |
MarsdenAlbert Michael Marsden (Mike) [30] | 1985-1987 | Hong Kong |
BodmannHans Walter Bodmann | 1987-1991 | NSZK |
Aldworth Robin Cleve Aldworth [31] | 1991- | UK |
Hsia Jack J. Hsia [32] | 1995- | USA |
Löfberg Hans Alan Löfberg | 1999- | Svédország |
Bommel Wout van Bommel | 2003- | Netherlands |
Hengstberger Franz Hengstberger | 2007- | South Africa |
Webb Ann R. Webb[33] | 2011- | UK [* 2] |
Ohno Yoshihiro Ohno | 2015- | USA |
Blattner Peter Blattner | 2019- | Svájc |
Szokásosan az aktuális elnök mellett tiszteletbeli elnökként működik az előző; a leköszönő elnök.
Megjegyzések
Hivatkozások
- ↑ Poppe András: CIE Magyar Nemzeti Bizottság. BME, 1980. (Hozzáférés: 2023. július 7.)
- ↑ Gelencsér Lajos: Magyar Elektrotechnikai Egyesület. MEE, 1903. (Hozzáférés: 2023. július 7.)
- ↑ Ábrahám György: Mechatronika, Optika és Gépészeti Informatika Tanszék. Műszaki Egyetem, 1986. (Hozzáférés: 2023. július 7.)
- ↑ Szekeres Sándor: Világítástechnikai Állomás. VTT. (Hozzáférés: 2023. augusztus 8.)
- ↑ Lighting (Világítás). IEC. International Electrotechnical Commission, 2020. (Hozzáférés: 2023. július 23.)
- ↑ Lighting the Futore Together. CIE. (Hozzáférés: 2023. augusztus 9.)
- ↑ Walsh, John Williams Tudor, Albert Michael Marsden. History of the CIE 1913-1988. Bécs: CIE, 85. o.. 9783900734190 (1999. augusztus 21.)
- ↑ Hyde, Forsythe, Cardy (1918). „The visibility of radiation”. Astrophysics Journal 19, 65-83. o. National Bureau of Standards
- ↑ Yves le Troquer. Mandats à l'Assemblée nationale ou à la Chambre des députés
- ↑ Nemzetközi Világítástechnikai Szótár. CIE, 2020. (Hozzáférés: 2023. július 23.)
- ↑ Program of session. CIE, 2023. [2023. szeptember 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2023. szeptember 1.) Hegedűs János, Schwarz Péter, Nagy Vince Balázs. Urbin Ágnes, Poppe András, Lipák Gyula, Pizág Bertalan
- ↑ W. s a Poggendorff: Hugo Strache, biography 338-339. oldal. Österreiches Bigraphisches Lexikon. (Hozzáférés: 2023. augusztus 8.)
- ↑ Kenyeres, Ágnes. Magyar Életrajzi Lexikon, Pogány Béla. Budapest: Akadémiai Kiadó (1994. augusztus 21.) Magyar Életrajzi Lexikon
- ↑ Gergely György (2005). „Szigeti György életműve. A Szigeti-iskola”. Magyar Tudomány (2), 239. o.
- ↑ Sné Major Edit (2006). „100 éve született Dr. Urbanek János”. Elektrotechnika (1).
- ↑ Szabó Ferenc: Light & Colou Science. Pannon Egyetem. [2023. augusztus 10-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2023. augusztus 9.) Ezt a laboratórimot Schanda János alapította, a szöveg utal rá
- ↑ Schanda János. Personal Data Sheet. Magyar Tudományos Akadémia. (Hozzáférés: 2023. augusztus 9.)
- ↑ Debreczeni, Gábor, Sinka József, Kardos Ferenc. Fényforrások. Budapest: Műszaki Könyvkiadó, 262. o.. 9631056996 (1985. augusztus 21.)
- ↑ Az első orosz elektromérnök-professzor, 201. o. (2016. augusztus 21.)
- ↑ Proceedings of the 29th session of the CIE. CIE, 2019. (Hozzáférés: 2023. július 21.)
- ↑ (1931) „Théodore Vautier”. Bulletin mensuel de l’Association des anciens élèves de l’Ecole centrale lyonnaise (262), 68-70. o.
- ↑ Sir Clifford Copland Paterson (1879-1948). Illuminating Enginnering Society. Heritage of Group Website for the Chartered Insitution o Building Services Engineers. (Hozzáférés: 2023. augusztus 8.)
- ↑ N. A. Halbetsma (1947). „International Relations of Illumination Engineereing”. Society of Light and Lighting 12 (5), 97. o.
- ↑ J.W.T. Walsh (1939). „The Report of the Departmental Committee on Street Lighting”. Lighting Research and Technology 3 (5).
- ↑ Ivar Folcker (1950). „Lighting in Sweden”. Lighting Research and Technology 15 (7). Mr. Ivar Folcker is Managing Director of the Swedish Lighting Association, President of the Swedish Illuminating Engineering Society and a Vice-President of the International Commission on Illumination.
- ↑ Ludwig Scheider. Technischen Universität Berlin. (Hozzáférés: 2023. augusztus 9.)
- ↑ Sylvester K. Guth (1951). „Brightness Relationshio for Confortable Seeing”. Journal oof the Optical Society of America 41 (4), 235-244. o. General Electric Company, Cleveland
- ↑ J. B. de Boer (1974). „Modern Light Sources for Highways”. Journal of the Illuminating Engineering Society 3, 142-152. o. Professor at the Technological University Eindhoven, Netherland
- ↑ Günter Wyszecki (1958). „Evaluation of Metameric Colors”. Journal of the Optical Society of America 48 (7), 451-454. o. Division of Applied Physics, National Research Council, Ottawa, Canada
- ↑ A. M. Marsden (1972). „What do we want from our lighting?”. Lighting Reseach and Technology 4 (3), 139-185. o. Chartered Engineer; Fellow, Illuminating Engineering Society; Member, Institution of Electrical Engineers
- ↑ R. C. Aldworth, Illum D. J. Bridgers, M. (1971). „Design for Variety in Lighting”. Lighting Research and Technology 3 (1), 8. o. Thorn Lighting Limited
- ↑ William Venable, Jack Hsia, Victor Weidner (1977). „Establishing a Scale of Directional-Hemispherical Reflectance”. Journal of Research of the National Bureau of Standards 82 (1), 29-55. o.
- ↑ Ann Webb. Personal Profile. The University of Manchester. (Hozzáférés: 2023. augusztus 9.)
További információk
Fizikaportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap