Nyitrai Ferencné
Nyitrai Ferencné | |
Született | 1926. június 26. Budapest |
Elhunyt | 2011. február 17. (84 évesen) |
Állampolgársága | magyar |
Foglalkozása |
|
Tisztsége | elnök (1983–1985) |
Iskolái | Magyar Királyi Pázmány Péter Tudományegyetem (1944–1949) |
Kitüntetései |
|
A Központi Statisztikai Hivatal elnöke | |
Hivatali idő 1979 – 1989 | |
Előd | Bálint József |
Utód | Hoós János |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![]() | |
---|---|
![]() | Nem található szabad kép.(?) |
![]() ![]() | Nyitrai Ferencné arcképe. TV-műsor. Hírháttér-ben. 1983. |
Nyitrai Ferencné (született Gondos Vera; Budapest, 1926. június 26. – Budapest, 2011. február 17.) állami díjas közgazdász, statisztikus, a Központi Statisztikai Hivatal elnöke 1979 és 1989 között.
Életútja
Budapesten végezte elemi és középiskolai tanulmányait. 1944-ben az Pázmány Péter Tudományegyetem matematika–fizika szakára került, ahol 1949-ben szerzett tanári diplomát.
Ugyanettől az évtől 1989-ig a statisztikai hivatal munkatársa volt. 1952-től az iparstatisztikai főosztály előadójaként, 1958 és 1960 között az Ágazati Kapcsolatok Mérlege Osztály csoportvezetőjeként dolgozott. 1961-től 1963-ig a bánya-, kohó- és gépipari osztályt, 1964 és 1977 között az iparstatisztikai főosztályt vezette. 1978-ban hivatali első elnökhelyettessé, 1979-ben elnökké nevezték ki államtitkári rangban. 1989 után a Társadalomtudományi Intézetben tevékenykedett. 1995-től 2004-ig a KSH elnökének tanácsadójaként működött.
1972-ben a közgazdaság-tudomány kandidátusa, 1986-ban a Magyar Tudományos Akadémia doktora lett.
Munkássága
Tudományos kutatóként elsősorban iparstatisztikával, a közgazdaságtan elméleti és módszertani problémáival, az ágazati kapcsolatok rendszerével foglalkozott. Mintegy kétszázötven tanulmányt és másfél tucat monografikus művet írt. Nevéhez fűződik a statisztikaoktatás 1973 és 1979 közötti megszervezése, az angolszász szakirodalom eredményeinek ismertetése a pécsi Janus Pannonius Tudományegyetem közgazdasági karán. Elnöki periódusa alatt zajlott le a számítástechnikai intézmények összevonása és a SZÁMALK megalapítása, a népességnyilvántartás új rendszerének kialakítása és a hivatal nemzetközi összehasonlításainak reformja.
Társasági tagságai, elismerései
A Nemzetközi Statisztikai Társaság rendes, az angol Royal Statistical Society tiszteletbeli tagjává választották. 1984 és 1989 között az Európai Statisztikusok Konferenciájának alelnöki posztját töltötte be. 1989-ben többekkel együtt megalapította a Hivatalos Statisztikusok Nemzetközi Szervezetét. Két éven át elnökölte az ENSZ Statisztikai Bizottságát. Az MTA IX. osztályának tanácskozási jogú tagja, az MTA Statisztikai Bizottságának elnöke volt. A Magyar Statisztikai Társaság örökös tagjává választotta.[1] A Janus Pannonius Tudományegyetem 1991-ben, a Miskolci Egyetem 1998-ban díszdoktorává, a Marx Károly Közgazdaságtudományi Egyetem címzetes egyetemi tanárává fogadta.
1988-ban megosztott Állami Díjban részesült. 1994-ben Fényes Elek-emlékéremmel[2] és Keleti Károly-emlékéremmel,[3] 2003-ban a Magyar Köztársasági Érdemrend középkeresztjével,[4] 2006-ban Eötvös József-koszorúval[5] tüntették ki.
Főbb művei
- Általános statisztika (Budapest, 1962)
- Iparstatisztika (Budapest, 1962)
- Iparstatisztika a közgazdasági szakközépiskolák számára (Budapest, 1966)
- A magyar ipar fejlődése és távlatai (Budapest, 1971)
- Iparunk helye a világban (Budapest, 1973)
- Ipari struktúránk. Változások, hatékonyság (Budapest, 1977)
- A termelési szerkezet fejlesztésének műszaki-gazdasági kritériumai (Balázsy Sándorral; Budapest, 1979)
- Népgazdaságunk fejlettsége – nemzetközi tükörben (Budapest, 1979)
- A magyar gazdaság és társadalom a hetvenes években (Budapest, 1981)
- A népgazdasági hatékonyság és tartalékai (Budapest, 1983)
- A magyar gazdaság negyven éve (Budapest, 1985)
- Prioritások gazdaságunk fejlesztésében (Budapest, 1986)
- A gazdasági reformfolyamat húsz éve. Reformelképzelések megvalósulása, tanulságok (Budapest, 1988)
- A magyar gazdaság nemzetközi összehasonlításban, 1965–1985 (Budapest, 1989)
- Nemzetgazdasági alapismeretek (Miskolc, 1994)
- Gazdaságstatisztika (Miskolc, 2000)
- A statisztikai etikáról (Miskolc, 2002)
Jegyzetek
- ↑ A Magyar Statisztikai Társaság honlapja
- ↑ Fényes Elek Emlékérem adományozása. Statisztikai Szemle, 1994. 10. sz. 786. o.
- ↑ A Magyar Statisztikai Társaság honlapja
- ↑ Szent István és a csatlakozás. Index.hu, 2003. augusztus 20.
- ↑ Kitüntetések és kitüntetettek a Magyar Tudomány Ünnepén 2005-ben. Magyar Tudomány, 2006. 12. sz. 1536. o.
Források
- Életrajza a KSH honlapján (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2013. június 27.)
- Hunyadi László: Beszélgetés Nyitrai Ferencnével. Statisztikai Szemle, 2006. 5–6. sz. 574–579. o.
- A KSH történeti kronológiája (magyar nyelven). (Hozzáférés: 2013. június 27.)
- Portrék a magyar statisztika és népességtudomány történetéből. Életrajzi lexikon a XVI. századtól napjainkig. Főszerk. Rózsa Dávid. Budapest: Központi Statisztikai Hivatal Könyvtár, 2014. 540–542. o. ISBN 978-963-235-449-1
- Rédey Katalin: Nyitrai Ferencné (1925–2011). Statisztikai Szemle, 2011. 4. sz. 448–450. o.
- A Statisztikai Hivatal vezetői (1848–2009). Válogatott bibliográfia. Szerk.: Nemes Erzsébet. Budapest, 2010, KSH Könyvtár
- Nyitrai Ferencnét 1991-ben a Pécsi Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Kara diszdoktorává avatta. Sipos Béla. Honoris causa doktorok a Janus Pannonius Tudományegyetem Közgazdaságtudományi Karán. STATISZTIKAI SZEMLE. 71: 8-9 pp. 746-747. 2 p. (1993)[1]
- Elhunyt Nyitrai Ferencné. Kérésére hamvait szűk családi körben helyezték örök nyugalomra. Népszabadság, 2011-03-08. 56. sz.[2]