Palotanegyed
Palotanegyed | |
![]() | |
A Nemzeti Múzeum és környéke | |
Egyéb elnevezés: Mágnásfertály | |
Közigazgatás | |
Település | Budapest |
Kerület | VIII. |
Irányítószám | 1088 |
Népesség | |
Teljes népesség | ismeretlen |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Palotanegyed Pozíció Budapest VIII. kerülete térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Palotanegyed témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/62/Palotanegyedcivertanlegimagyar_radiao.jpg/250px-Palotanegyedcivertanlegimagyar_radiao.jpg)
A Palotanegyed Budapest VIII. kerületének egyik városrésze. [2] Az elnevezés a pesti belváros közvetlen folytatásaként a Nemzeti Múzeum mögött keleti irányban benépesült területet jelöli.
Határai
Az Astoriától kiindulva a Rákóczi út, a Nagykörút, az Üllői út, a Kálvin tér és a Múzeum körút által határolt terület. A Fővárosi Közgyűlés rendelete szerint: Múzeum körút-Rákóczi út-Blaha Lujza tér északi és keleti oldala-József körút-Üllői út.
Története
A terület beépülése már az 1848–49-es forradalom és szabadságharc leverése után elkezdődött; a területen arisztokraták, nemesek és gazdag polgárok kezdtek neves építészekkel fényűző palotákat, kúriákat építtetni állandó lakhely gyanánt. Nagyjából 1860 és 1900 között épült fel a legtöbb épület, ekkoriban kapta a „Mágnásfertály” becenevet a környékbeliektől.[3] A környék nemhivatalos elnevezése az idők folyamán a lágyabb Palotanegyedre változott, de a régies elnevezés, ha jelentősen visszaszorulva is, de máig fennmaradt.
A Palotanegyed 2007 decemberétől részönkormányzatként működik a józsefvárosi, azaz a VIII. kerületi Önkormányzaton belül,[4] aminek felállításával elnevezése és határai is hivatalossá váltak.
Ezt követően a Fővárosi Közgyűlés rendelete is felvette Budapest VIII. kerületének városrészei közé.
Paloták
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/c/c9/Palotanegyedcivertanlegi1.jpg/250px-Palotanegyedcivertanlegi1.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/7/7c/Budapest_Festetics_Palota_Andr%C3%A1ssy_Egyetem.jpg/250px-Budapest_Festetics_Palota_Andr%C3%A1ssy_Egyetem.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/60/Budapest_Ybl_Mikl%C3%B3s_R%C3%A9gi_K%C3%A9pvisel%C5%91h%C3%A1z.jpg/250px-Budapest_Ybl_Mikl%C3%B3s_R%C3%A9gi_K%C3%A9pvisel%C5%91h%C3%A1z.jpg)
- Szabó Ervin tér 1.: Wenckheim-palota (1887-1890, Pucher József), ma a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár központi épülete.
- Reviczky u. 2.: Pálffy-palota (1867, Ybl Miklós), ma a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár Zenei Gyűjteménye.
- Reviczky u. 3.: Pejacsevich-palota (1893-1896, Hofhauser Elek)
- Reviczky u. 4.: Wenckheim-palota (1889, Dánile György), ma a Fővárosi Szabó Ervin Könyvtár központi épülete.
- Reviczky u. 5.: Bánffy-palota (1873, Bánffy Miklós?), ma az Országos Rádió és Televízió Testület (ORTT) székháza.
- Reviczky u. 7.: Bánffy-bérház (1871, Berg Károly)
- Pollack Mihály tér 3.: Festetics-palota (1862, Ybl Miklós), ma: Andrássy Gyula Budapesti Németnyelvű Egyetem.
- Pollack Mihály tér 8.: Esterházy-palota (1865, Baumgarten Sándor) 1946-1948 között köztársasági elnöki rezidencia, ma a Magyar Rádió Márványterme.
- Pollack Mihály tér 10.: Károlyi-palota (1863-1865, Ybl Miklós)
- Bródy Sándor u. 2.: Fechtig báró háza (1873, Skalnitzky Antal)
- Bródy Sándor u. 4.: Dessewffy-palota (1875-1876, Weber Antal)
- Bródy Sándor u. 6.: Keszlerffy-palota (1897, Huber József)
- Bródy Sándor u. 8.: Régi képviselőház (1865, Ybl Miklós), ma a Budapesti Olasz Kultúrintézet működik itt.
- Bródy Sándor u. 9.: Keglevich-palota (1871, Dötzer Ferenc)
- Bródy Sándor u. 10.: Tauffer-palota (1892, Schannen Ernő)
- Bródy Sándor u. 12.: Gschwindt-palota (1901, P. Tóth Sándor)
- Bródy Sándor 14.: Odescalchi-palota (1872-1874, Ybl Miklós)
- Bródy Sándor 15.: Kéményseprő-ház (1851-55, Hild Károly)
- Bródy Sándor 16.: Törley-palota (1893-95, Ray Rezső)
- Múzeum u. 5.: Hadik–Barkóczy-palota (1896, Lux Endre)
- Múzeum u. 7.: Hasenfeld-ház vagy Hadik-palota (1875, Kauser János, átépítés: 1912, Möller István), most a TIT Kossuth Klub Egyesület található benne
- Múzeum u. 9.: Bókay-palota (1870, Ybl Miklós)
- Múzeum u. 11.: Károlyi-palota (1869-71, Skalnitzky, Pucher József), az épület a MÁV tulajdona, itt próbál a MÁV Szimfonikus Zenekar.
- Múzeum u. 15.: Zichy-ház (1871, Skalnitzky Antal)
- Múzeum u. 17.: Károlyi-palota (1881, Wechselmann Ignác), a Károlyi-Csekonics Rezidencia ma reprezentatív rendezvényhelyszín, korábban az Országos Műszaki Információs Központ és Könyvtár (OMIKK) működött itt.
- Ötpacsirta u. 2.: Almásy-palota (1877, Gottgeb Antal), ma az Építőművészek Székháza.
- Trefort u. 1.: Pulszky-palota (1890, Nefanei Arnold)
- Trefort u. 2.: Prónay-palota (1890, Fridrich Lóránt), ma szállodaként működik a palota.
- Trefort u. 3.: Hunyady-palota (1892, Meinig Artur), 2006-ig a Józsefvárosi Eü. Szolgálat működött itt. 2015-ben a Georosco Kft. tulajdonába került.
- Szentkirályi u. 10.: Szentkirályi-bérpalota (1894-97, Zobel F. Ernő)
- Lőrinc pap tér 2.: Zichy-palota (1897, Havel Lipót) 2009 óta szállodaként működik
- Lőrinc pap tér 3.: Darányi-palota (1896, Stark Sándor)
- Gyulai Pál u. 5.: Kauser kőfaragó háza (1860, Gerster Károly)
- Gyulai Pál u. 13.: Gottgeb Antal háza (1870, saját tervezés)
Képgaléria
- Eszterházy-palota
- Károlyi-palota
- Hunyady- palota
- Prónay-palota
- Pulszky-palota
- Almásy-palota
- Károlyi-Csekonics-palota
- Tauffer-palota
- Hadik-Barkóczy-palota
- Bókay-palota
- Dessewffy-palota
- Keszlerffy-palota
- Törley-palota
- Darányi-palota
- Bánffy-palota
- Odescalhi-palota
- Gschwindt-palota
- Pejacsevich-palota
- Gottgeb-palota
- Keglevich-palota
- Fechtig-ház
- Kauser-ház
- A Palotanegyed 1896-os térképen
- Régi Képviselőház
- A Zichy-palota
Jegyzetek
- ↑ Zsuppán András - Veszélyben a Pagoda: bontás fenyegeti a 20. század egyik fontos magyar épületét (Válasz Online, 2022.02.17.)
- ↑ 94/2012. (XII. 27.) Főv. Kgy. rendelet a közterület- és városrésznevek megállapításáról, azok jelöléséről, valamint a házszám-megállapítás szabályairól
- ↑ Mágnásfertály a Nemzeti Múzeumnál[halott link], Magyar Nemzet Online, 2002. április 10.
- ↑ Mágnásfertály önkormányzat alakult, Belföld.ma, 2007. december 9.
Források
- Palotanegyed Részönkormányzat Archiválva 2010. február 22-i dátummal a Wayback Machine-ben a Józsefvárosi Önkormányzat honlapján
További információk
- M. Szücs Ilona: Palotanegyed a Józsefvárosban; Józsefvárosi Önkormányzat, Budapest, 1996
- Háztól házig, utcától utcáig. Történetek a megújuló Palotanegyedről; szerk. Papp Luca; Józsefvárosi Önkormányzat, Budapest, 2017
- Bálint Angelika: Háztól házig, utcától utcáig. Történetek a megújuló Palotanegyedről 2.; Józsefvárosi Önkormányzat, Budapest, 2020