Polgármester-választások Kakucson
|
1990 és 2019 között nyolc polgármester-választást tartottak Kakucson.
A nyolc választás során három polgármester nyerte el a választók többségének bizalmát. 2014 óta Kendéné Toma Mária a község első embere.
Mindig több jelölt szállt versenybe a polgármesteri tisztségért és a hivatalban lévő vezető mindig megmérettette magát. A részvételi hajlandóság rendszeresen 55% körül mozgott.
A nyolc választás összes jelöltje szervezeti támogatás nélkül állt rajtvonalhoz.
Háttér
![]() ![]() Kakucs Pozíció Pest vármegye térképén |
A háromezer fős település Pest vármegye déli sávjában található. A 19. század vége óta mindenkor Dabas környékéhez tartozott, 2013 óta a Dabasi járás része.[1]
1946-ban az addig Kakucshoz tartozó területekből jött létre Inárcs település.
A 1973 áprilisától Kakucs és Inárcs közös tanácsot alkotott, amelynek székhelye az akkor már nagyobb népességű Inárcson volt.[2] 1985-ben a közös tanács elnöke Jeszenszki József, a tanácselnök-helyettes és egyben a kakucsi elöljáróság vezetője pedig Erős József volt.[3]
1989 májusában népszavazást tartottak az önállósodásról, amelyen a polgárok elsöprő többsége az elszakadásra szavazott. Ennek megfelelően 1990. január 1-jétől újra önállóan igazgatta magát a település. A község tanácselnöke az elöljáróság addig vezetője, Erős József lett.[mti 1][4]
A szétválási népszavazás végeredménye (1989) | ||||||
---|---|---|---|---|---|---|
jogosultak arányában | szavazók arányában | érvényes szavazatok arányában | ||||
Választójogosult | 1 788 | |||||
Szavazó | 1 562 | 87,4% | ||||
érvényes szavazat | 1 555 | 87,0% | 99,6% | |||
érvénytelen és hiányzó | 7 | 0,4% | 0,4% | |||
Távolmaradó | 226 | 12,6% | ||||
✓ | Igen szavazat | 1 500 | 83,9% | 96,0% | 96,5% | |
✗ | Nem szavazat | 55 | 3,1% | 3,5% | 3,5% | |
Alapadatok
Év | Jelöltek | Részvétel |
---|---|---|
1994 | 2 | 58% |
1998 | 4 | 54% |
2002 | 2 | 53% |
2006 | 3 | 55% |
2010 | 2 | 57% |
2014 | 2 | 53% |
2019 | 3 | 56% |
![]() | A grafikon jelenleg technikai problémák miatt nem áll rendelkezésre. |
Az önkormányzati választásokon a választópolgárok több mint fele szokott szavazni. Az átlagos részvételi hajlandóság 55% körül mozgott, ráadásul igen kis kilegngéssel: a legalacsonyabb 2002-ben és 2014-ben volt a választói kedv (53%-53%), a legmagasabb pedig 1994-ben (58%). (Az 1990-es választásokról nem állnak rendelkezésre részletes adatok.)
A jelöltek száma kettő és négy között mozgott, a hivatalban lévő vezető pedig mindig indult a választásokon.
A település lakóinak a száma 2 400 és 2 900 között mozgott és lényegében folyamatosan nőtt. A község lélekszámából fakadóan a képviselő-testület létszáma előbb 9 fős volt, majd a 2010-es önkormányzati reformot követően 6 fős lett. A választójogosultak száma folyamatosan nőtt, 1994-ben 1 900 közelében, 2019-ben pedig 2 300 fölött járt.
Időközi polgármester-választásra nem került sor.[5]
Alapadatok (1990-2019)[6] | |||||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Év | Nap | Lakók[7] | Választó- jogosult | Szavazó | Részvétel | ||||||
száma | +/– | ||||||||||
1990 | szept.30. | 2 506 | (nincs adat) | ||||||||
1994 | dec.11. | 2 451 | −55 ![]() | 1 886 | 1 102 | 58,4% | |||||
1998 | okt.18. | 2 506 | +55 ![]() | 1 959 | 1 065 | 54,4% | |||||
2002 | okt.20. | 2 608 | +102 ![]() | 2 045 | 1 082 | 52,9% | |||||
2006 | okt.1. | 2 692 | +84 ![]() | 2 134 | 1 183 | 55,4% | |||||
2010 | okt.3. | 2 748 | +56 ![]() | 2 223 | 1 258 | 56,6% | |||||
2014 | okt.12. | 2 861 | +113 ![]() | 2 316 | 1 226 | 52,9% | |||||
2019 | okt.13. | 2 922 | +61 ![]() | 2 328 | 1 312 | 56,4% |
Választások
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
Assenbrenner György – | n.a. | n.a. | ||||
{{{jelölt2}}} – | {{{százalék2}}} | |||||
{{{jelölt3}}} – | {{{százalék3}}} | |||||
{{{jelölt4}}} – | {{{százalék4}}} | |||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
további jelöltekről nincs elérhető adat[8] | ||||||
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
Assenbrenner György – | 930 | 85,7% | ||||
Schulcz István – | 155 | 14,3% | ||||
{{{jelölt3}}} – | {{{százalék3}}} | |||||
{{{jelölt4}}} – | {{{százalék4}}} | |||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
Assenbrenner György – | 530 | 51,1% | ||||
Balogh János – | 211 | 20,3% | ||||
Prohászka Csaba – | 163 | 15,7% | ||||
Kuli Sándor – | 133 | 12,8% | ||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
Szalay István – | 596 | 56,1% | ||||
Assenbrenner György – | 467 | 43,9% | ||||
{{{jelölt3}}} – | {{{százalék3}}} | |||||
{{{jelölt4}}} – | {{{százalék4}}} | |||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
Szalay István – | 400 | 34,3% | ||||
Kloczka Mihály – | 391 | 33,5% | ||||
Assenbrenner György – | 375 | 32,2% | ||||
{{{jelölt4}}} – | {{{százalék4}}} | |||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
Szalay István – | 658 | 52,9% | ||||
Kloczka Mihály – | 585 | 47,1% | ||||
{{{jelölt3}}} – | {{{százalék3}}} | |||||
{{{jelölt4}}} – | {{{százalék4}}} | |||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
dr. Kendéné Toma Mária – | 761 | 62,7% | ||||
Szalay István – | 452 | 37,3% | ||||
{{{jelölt3}}} – | {{{százalék3}}} | |||||
{{{jelölt4}}} – | {{{százalék4}}} | |||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
| ||||||
Jelölt | Szavazat | |||||
---|---|---|---|---|---|---|
dr. Kendéné Toma Mária – | 556 | 43,0% | ||||
Balogh Ágnes – | 374 | 28,9% | ||||
Oláh József – | 364 | 28,1% | ||||
{{{jelölt4}}} – | {{{százalék4}}} | |||||
{{{jelölt5}}} – | {{{százalék5}}} | |||||
{{{jelölt6}}} – | {{{százalék6}}} | |||||
{{{jelölt7}}} – | {{{százalék7}}} | |||||
{{{jelölt8}}} – | {{{százalék8}}} | |||||
{{{jelölt9}}} – | {{{százalék9}}} | |||||
Áttekintő táblázat | |||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|
Év | Megválasztott polgármester | Szavazat | Előny a 2. előtt | ||||
név | szervezet | db | Érv.% | db | %[9] | ||
1990 | Assenbrenner György | – | (nincs adat) | ||||
1994 | Assenbrenner György | – | 930 | 85,7% | +775 | +71% | |
1998 | Assenbrenner György | – | 530 | 51,1% | +319 | +31% | |
2002 | Szalay István | – | 596 | 56,1% | +129 | +12% | |
2006 | Szalay István | – | 400 | 34,3% | +9 | <1% | |
2010 | Szalay István | – | 658 | 52,9% | +73 | +6% | |
2014 | Kendéné Toma Mária | – | 761 | 62,7% | +309 | +25% | |
2019 | Kendéné Toma Mária | – | 556 | 43,0% | +182 | +14% |
Kiegészítő adatok | |||||
---|---|---|---|---|---|
Év | jelöltek száma | HL? | Rész- vétel | Érvényes szavazat | Érvény- telen |
1990 | n.a. | ? | (nincs adat) | ||
1994 | 2 | ✓ | 58% | 1 085 | 1,5% |
1998 | 4 | ✓ | 54% | 1 037 | 2,6% |
2002 | 2 | ✓ | 55% | 1 063 | 1,8% |
2006 | 3 | ✓ | 55% | 1 166 | 1,4% |
2010 | 2 | ✓ | 57% | 1 243 | 1,2% |
2014 | 2 | ✓ | 53% | 1 213 | 1,1% |
2019 | 3 | ✓ | 56% | 1 294 | 1,4% |
Összehasonlító táblázat (1994-től)[6] | ||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Év | Polgármester-jelölt | #. | Szavazat | |||||
név | szervezet | db | jogosultak arányában | szavazók arányában | érvényes szavazatok arányában | |||
1994 | Assenbrenner György | – | 1. | 930 | 49,3% | 84,4% | 85,7% | |
Schulcz István | – | 2. | 155 | 8,2% | 14,1% | 14,3% | ||
1998 | Assenbrenner György | – | 1. | 530 | 27,1% | 49,8% | 51,1% | |
Balogh János | – | 2. | 211 | 10,8% | 19,8% | 20,3% | ||
Prohászka Csaba | – | 3. | 163 | 8,3% | 15,3% | 15,7% | ||
Kuli Sándor | – | 4. | 133 | 6,8% | 12,5% | 12,8% | ||
2002 | Szalay István | – | 1. | 596 | 29,1% | 55,1% | 56,1% | |
Assenbrenner György | – | 2. | 467 | 22,8% | 43,2% | 43,9% | ||
2006 | Szalay István | – | 1. | 400 | 18,7% | 33,8% | 34,3% | |
Kloczka Mihály | – | 2. | 391 | 18,3% | 33,1% | 33,5% | ||
Assenbrenner György | – | 3. | 375 | 17,6% | 31,7% | 32,2% | ||
2010 | Szalay István | – | 1. | 658 | 29,6% | 52,3% | 52,9% | |
Kloczka Mihály | – | 2. | 585 | 26,3% | 46,5% | 47,1% | ||
2014 | Kendéné Toma Mária | – | 1. | 761 | 32,9% | 62,1% | 62,7% | |
Szalay István | – | 2. | 452 | 19,5% | 36,9% | 37,3% | ||
2019 | Kendéné Toma Mária | – | 1. | 556 | 23,9% | 42,4% | 43,0% | |
Balogh Ágnes | – | 2. | 374 | 16,1% | 28,5% | 28,9% | ||
Oláh József | – | 3. | 364 | 15,6% | 27,7% | 28,1% |
Polgármesterek
1990-'94 | 1994-'98 | 1998-'02 | 2002-'06 | 2006-'10 | 2010-'14 | 2014-'19 | 2019- |
---|---|---|---|---|---|---|---|
Assenbrenner György | Szalay István | Kendéné Toma Mária | |||||
– | – | – | |||||
Jegyzetek
- ↑ 1950 előtt az Alsódabasi járáshoz, majd a Dabasi járáshoz, közvetlenül a rendszerváltás előtti években pedig a Dabasi nagyközségkörnyékhez. 1994 és 2014 a Dabasi kistérség tagja, majd a kistérségek megszűnése után az újra létrejövő Dabasi járás része.
- ↑ A közös tanács létrehozásáról: „Közös vasútállomás után közös tanács”, Pest Megyei Hírlap, 1973. február 8., 5. oldal (Hozzáférés: 2020. február 20.) . A közös tanács első vezetőiről: „Folytatódnak az alakuló tanácsülések”, Pest Megyei Hírlap, 1973. április 26., 3. oldal (Hozzáférés: 2020. február 20.) .
- ↑ A tanács vezetéséről: „A helyi tanácsok, elöljáróságok tisztségviselői”, Pest Megyei Hírlap, 1985. július 6., 6. oldal (Hozzáférés: 2020. február 19.) .
- ↑ „Új tanácsapparátusok (kilenc településen)”, Pest Megyei Hírlap, 1990. január 11., 4. oldal (Hozzáférés: 2020. február 20.)
- ↑ A rendelkezésre álló adatok szerint 1998 óta biztosan nem volt, a sajtóhírek között pedig 1998 előtti időközi választásra sem található utalás.
- ↑ a b Általában a választási eredményekkel kapcsolatban lásd: Választástörténet. Nemzeti Választási Iroda. (Hozzáférés: 2020. február 19.); konkrétan az egyes évek elérhetőek itt: 1994, 1998, 2002, 2006, 2010, 2014. Az 1994 és 2002 közötti jegyzőkönyvek esetében az adatok (D) mezője mutatja a választójogosultak számát, az (F) mező a szavazók számát. A 2006-os és 2010-es jegyzőkönyvek esetében a választójogosultak száma a (C), a szavazók száma az (E) mező. A 2014-es jegyzőkönyvekben sorrendben ugyanezek az adatok az (A) és (B) mezőknek felelnek meg.
- ↑ A lakók száma az egyes években: 1990, 1994, 1998, 2002, 2006, 2010, 2014, 2019 – Választástörténet. Nemzeti Választási Iroda. (Hozzáférés: 2020. október 21.)
- ↑ Az 1990-es őszi önkormányzati választásokról nem állnak rendelkezésre hivatalos adatok, a megyei napilap tudósításából pedig csak a választás győztese derül ki. „Ki lett a polgármester?”, Pest Megyei Hírlap, 1990. október 2., 2. oldal (Hozzáférés: 2020. február 19.)
- ↑ Az előny az érvényes szavazatok arányára vonatkozik. (A %-ban kifejezett adatok százalékpontot jelentenek.)
MTI hírek
- http://archiv1988-2005.mti.hu
A Magyar Távirati Iroda archívuma elérhető a világhálón, abban az 1988 óta megjelent hírek szabadon kereshetők. Ugyanakkor a honlap olyan technológiával készült, hogy az egyes hírekre nem lehet közvetlen hivatkozást (linket) megadni. Így a kereséshez szükséges alapadatok megadásával újra ki kell keresni az adott hírt (cím kulcsszavai, dátum).
- ↑ 1989. május 7-én az 1788 választásra jogosult polgárból 1562 mentek el szavazni (87%). Az önállósodásra kereken 1500 szavaztak, míg az együttmaradásra 55-en. MTI hírek: „Helyi szavazás Kakucson”, Magyar Távirati Iroda, 1989. május 7. (Hozzáférés: 2020. február 20.)
Források
- Önkormányzati választások. Nemzeti Választási Iroda. (Hozzáférés: 2020. február 19.) – az egyes választások hivatalos honlapjai (1998-tól kezdve)
- Választástörténet. (Hozzáférés: 2020. február 19.) – választástörténeti honlap (egységes szerkezetben, 1994-től kezdve)
- Hungarian Election Results / Magyar választási eredmények. GitHub. (Hozzáférés: 2020. február 19.) – nyersadatok, szöveges fájlformátumokban (1990-től 2010-ig)