Répcelak
Répcelak | |||
| |||
Közigazgatás | |||
Ország | ![]() | ||
Régió | Nyugat-Dunántúl | ||
Vármegye | Vas | ||
Járás | Sárvári | ||
Jogállás | város | ||
Polgármester | Szabó József (MSZP)[1] | ||
Irányítószám | 9653 | ||
Körzethívószám | 95 | ||
Népesség | |||
Teljes népesség | 2441 fő (2023. jan. 1.)[2] | ||
Népsűrűség | 190,45 fő/km² | ||
Földrajzi adatok | |||
Terület | 13,82 km² | ||
Időzóna | CET, UTC+1 | ||
Elhelyezkedése | |||
![]() | |||
![]() | |||
![]() Répcelak Pozíció Vas vármegye térképén | |||
Répcelak weboldala | |||
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Répcelak témájú médiaállományokat. | |||
Sablon • Wikidata • Segítség |
Répcelak város Vas vármegye Sárvári járásában. 1382 hektáros kiterjedésével a megye legkisebb közigazgatási területű városa.[3]
Fekvése
A Kisalföld déli részén fekszik, a Rábával itt párhuzamosan futó Répce jobb parti oldalán.
A szomszédos települések: észak felől Csánig, kelet felől Rábakecöl, dél felől Nick, délnyugat felől Vámoscsalád, északnyugat felől pedig Répceszemere. Közigazgatási határa a fentieken túlmenően, észak felől egy rövid szakaszon érintkezik Dénesfa területével is.
Megközelítése
Közút
A város központján keresztülhalad a Rédics–Zalalövő–Szombathely–Csorna–Mosonmagyaróvár útvonalon húzódó 86-os főút, lakott területétől pár száz méterre délre pedig elhalad az M86-os autóút – melynek itt csomópontja is van –, az ország távolabbi részei felől ezért ezek a legfontosabb közúti elérési útvonalai.
A környező kisebb települések közül déli szomszédaival, és azokon keresztül Rábapaty községgel a 8447-es út, Dénesfa déli határszélével pedig a 8615-ös út köti össze; Csánigra az utóbbiból kiágazó 86 124-es számú mellékút vezet. Állami közútnak számít még a város területén, a keleti határszélen a 86-os főút egy régi – nyomvonal-korrekció miatt felhagyott – szakasza, 86 803-as útszámozással, valamint a 8614-es út, amely egy rövid szakaszon érinti az északi határszélét.
Autóbusz-közlekedése jó, több dél- és nyugat-dunántúli várossal és a környező településekkel kötik össze rendszeres járatok
Vasút
A települést a hazai vasútvonalak közül a Hegyeshalom–Porpác-vasútvonal érinti, melynek egy megállási pontja van itt. Répcelak vasútállomásra elsősorban Csornáról és Szombathelyről, ritkábban Hegyeshalomról érkeznek személyvonatok, de megállnak a Budapestről Győrön át Szombathelyre közlekedő IC-vonatok is. Az állomás a város belterületének nyugati szélén helyezkedik el, közúti elérését a 86-os főútból kiágazó 86 317-es számú mellékút biztosítja.
Története
Területéről bronzkori és késő vaskori települések nyomai is előkerültek. Újabb kutatások szerint a 11. században egy kisebb erődítmény is létesült a mai település határában.
Első okirati említése Lak néven, 1390-ből ismert, akkor jellemzően kisnemesi település lehetett. A jobbágyok nagy része a sárvári vár számára adózott. 1707-ben gróf Stahremberg osztrák hadvezér itt fogadta a kőszegiek küldöttségét, de továbbra is, egészen a 19. századig nem túl jelentős mezőgazdasági faluként működött.
A település fellendülése az 1870-es években kezdődött. A falu akkori birtokosa, Radó Kálmán, Vas vármegye egykori főispánja több komolyabb beruházást is tető alá hozott Répcelakon: templom, posta, távírda épült az akkor már körjegyzőségi székhellyé előlépett településen. Szintén a nagybirtokos érdeme, hogy két vasút is érintette a települést: a Hegyeshalom–Szombathely-vasútvonal és az azóta megszűnt Fertővidéki Helyiérdekű Vasút Fertőszentmiklós–Celldömölk közti szakasza; a két vonal itt keresztezte egymást.
A 20. század közepéig szinte pusztán agrárfaluban 1905-ben jött létre az első ipari létesítmény, egy tejüzem és sajtgyár. Ennél komolyabb iparosodás csak a második világháborút követően indult meg, miután 1945-ben szén-dioxid-kutat fúrtak a település határában, amelyre a Répcelaki Szénsavgyár települt. Az 1950-es évektől folyamatosan vált a környék meghatározó településévé, lakosságszáma növekedésnek indult, egyre több és több közintézmény alapítására és infrastrukturális beruházásra került sor.
1971. július 1-jén lett nagyközség, 2001-ben pedig városi rangot kapott.
Közélete
Polgármesterei
- 1990–1994: Bokányi Kálmánné (független)[4]
- 1994–1998: Dr. Németh Kálmán (független)[5]
- 1998–2002: Dr. Németh Kálmán (független)[6]
- 2002–2006: Dr. Németh Kálmán (független)[7]
- 2006–2010: Dr. Németh Kálmán (független)[8]
- 2010–2014: Dr. Németh Kálmán (független)[9]
- 2014–2019: Szabó József (MSZP)[10]
- 2019–2024: Szabó József (MSZP)[1]
- 2024– :
Gazdaság
Répcelakon kisalföldi településként jelentős, gépesített mezőgazdasági termelés folyik. Ám mindamellett kiemelkedő az ipar is a városban. Szénsavpatrongyár, sajtgyár és gázipari létesítmény működik a településen. A szolgáltatási és kereskedelmi szektor is fejlett a városban.
Az 1980-as években a répcelaki sajtgyárban készítették a Sportrobi nevű táplálékkiegészítőt.[11]
Népesség
A település népességének változása:
Lakosok száma | 2659 | 2656 | 2625 | 2581 | 2482 | 2441 |
2013 | 2014 | 2015 | 2021 | 2022 | 2023 |
A 2011-es népszámlálás során a lakosok 86,1%-a magyarnak, 0,7% németnek mondta magát (13,7% nem nyilatkozott; a kettős identitások miatt a végösszeg nagyobb lehet 100%-nál). A vallási megoszlás a következő volt: római katolikus 41,6%, református 1,1%, evangélikus 26,3%, felekezet nélküli 2,9% (27,7% nem nyilatkozott).[12]
Nevezetességei
- Radó-kastély
- Szent István király templom
Híres emberek
- Itt született 1930. január 24-én Bárány János az 1956-os forradalom és szabadságharc mártírja, a Tompa utcai felkelők parancsnoka.
- Itt született Garas Kálmán fotóművész
- Itt töltötte gyermekkorát Boros Ferenc amatőrfilmes (1983–), többszörös díjnyertes alkotó
- Németh Gábor volt NB1-es labdarúgó.
- Pethő András sportkönyvíró
Testvértelepülése
Lég, Szlovákia
Források
- ↑ a b Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2019. október 13. (Hozzáférés: 2024. június 7.)
- ↑ Magyarország helységnévtára (magyar és angol nyelven). Központi Statisztikai Hivatal, 2023. október 30. (Hozzáférés: 2023. november 5.)
- ↑ [1]
- ↑ Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (txt). Nemzeti Választási Iroda, 1990 (Hozzáférés: 2020. február 21.)
- ↑ Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1994. december 11. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
- ↑ Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 1998. október 18. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2002. október 20. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2006. október 1. (Hozzáférés: 2020. március 21.)
- ↑ Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Országos Választási Iroda, 2010. október 3. (Hozzáférés: 2011. december 26.)
- ↑ Répcelak települési választás eredményei (magyar nyelven) (html). Nemzeti Választási Iroda, 2014. október 12. (Hozzáférés: 2020. január 28.)
- ↑ (1988. január 27.) „Ügyeletesünktől kérdezték”. Tolna Megyei Népújság 38 (22).
- ↑ Répcelak Helységnévtár
További információk
- Répcelak hivatalos honlapja
- Térkép Kalauz – Répcelak
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Magyarország-portál