São Miguel (sziget)
![]() | Hasonló cikkcímek és megnevezések: São Miguel (egyértelműsítő lap). |
São Miguel | |
Közigazgatás | |
Ország | ![]() |
Autonóm körzet | Azori-szigetek |
Székhely | Ponta Delgada |
Legnagyobb település | Ponta Delgada (Azori-szigetek) |
Népesség | |
Teljes népesség | 137 830 fő (2011) |
Ponta Delgada (Azori-szigetek) népessége | ismeretlen |
Földrajzi adatok | |
Fekvése | Atlanti-óceán |
Szigetcsoport | Azori-szigetek |
Terület | 744,55 km² |
Hosszúság | 90 km |
Szélesség | 16 km |
Legmagasabb pont | Pico da Vara (1105 m) |
Időzóna | UTC–1 |
Elhelyezkedése | |
![]() | |
![]() ![]() São Miguel Pozíció Azori-szigetek térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz São Miguel témájú médiaállományokat. |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/58/Desembarcoislasterceiras.jpg/235px-Desembarcoislasterceiras.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b4/Azores-StMichael1845.jpg/425px-Azores-StMichael1845.jpg)
São Miguel (magyarul: Szent Mihály szigete) a legnagyobb és legnépesebb sziget a portugál Azori-szigeteken. „Zöld szigetként” is szokták nevezni. Területe 760 km², népessége 137 830 fő, amelyből 68 809-en a szigetcsoport legnagyobb városában, Ponta Delgadában élnek.
Természeti földrajza, földtani felépítése
A sziget egy vulkáni eredetű hegylánc tenger fölé emelkedő része. A MORB típusú vulkanizmus három litoszféralemez határpontján, egy köpenyoszlop fölött alakult ki, és a vulkánok úgy követik egymást, ahogyan az óceáni litoszféralemez a forró pont felett Afrika felé tolódott. Ennek megfelelően a legidősebbek a keleti part kb. 36 millió éves képződményei; nyugat felé egyre fiatalabb vulkánok következnek.[1]
Ennek megfelelően fő természeti nevezetességei a krátertavak:
- a sziget nyugati végében a Lagoa das Sete Cidades, amely valójában két tó: a mélyebb a Kék, a sekélyebb pedig a Zöld tó;
- a sziget középső részén alakult ki a Lagoa do Fogo, azaz Tűz-tó.
Mosteiros tengerpartján a nevezetes fekete homok a vulkáni kőzetek málladéka.
A sziget keleti részén, Furnasban az utóvulkáni tevékenységek miatt sok a gejzír és a termálfürdő — utóbbiak közül legnagyobb a kráter közepén kialakított Terra Nostra Garden.[2] A hegylánc-jellegnek megfelelően kolbász alakú sziget hossza 62 km, legnagyobb szélessége 16 km.[3] A fő látnivalók a természetvédelmi területek; közülük legjelentősebb a Terra Nostra Park.[4]
Jegyzetek
Források
További információk
- Térkép a sziget úthálózatával, szálláshelyeivel és tavaival
Földrajzportál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap