Spodumen
Spodumen | |
![]() | |
Általános adatok | |
Kémiai név | lítium-alumínium-szilikát |
Képlet | LiAlSi2O6 |
Kristályrendszer | monoklin |
Ásványrendszertani besorolás | |
Osztály | Szilikátásványok |
Alosztály | Inoszilikátok |
Csoport | Piroxéncsoport |
Azonosítás | |
Megjelenés | prizmás, táblás, zömök, oszlopos kristályai néha hatalmas méretűek |
Szín | szürke, smaragdzöld, rózsaszín, ibolyásvörös, bíbor, színtelen, sárga |
Porszín | színtelen, fehér |
Fény | üvegfényű |
Átlátszóság | áttetsző vagy átlátszó |
Keménység | 6,5-7,0 |
Hasadás | jó |
Törés | egyenetlen |
Rugalmasság | rideg |
Sűrűség | 3,15 g/cm³ |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Spodumen témájú médiaállományokat. |
A spodumen az ino- vagyis láncszilikát a piroxéncsoport tagja. Néha hatalmas kristályokban is megtalálható, bordázott felszíni lapokkal. A legnagyobb felfedezett kristály 12,8 méter hosszú és a súlya 56 tonna volt. Először 1800-ban a francia d'Andrada nevű fizikus publikálta jellemzőit, így őt tekintik az ásvány felfedezőjének. Tömeges előfordulásban fontos ipari nyersanyag lítium kinyerésére. A világ lítium felhasználása évente mintegy 80 000 tonna, melynek döntő többsége Ausztrália nyugati vidékéről származik.
Kémiai összetétele
- Lítium (Li) =3,7%
- Alumínium (Al) =14,5%
- Szilícium (Si) =30,2%
- Oxigén (O) =51,6%
Drágakőváltozatai
- Smaragdzöld: hiddenit.
- Rózsaszín, ibolyavörös és bíbor: kunzit.
- Színtelen és sárga: trifán.
A hiddenitet 1879-ben W.E.Hidden észak-amerikai geológus fedezte fel Észak-Karolinában. A kunzitot 1902-ben fedezték fel Kaliforniában és nevét Kunz ékszerkereskedőről kapta. A színtelen spodument 1971-ben Brazíliában találták és rendkívül ritka ásványnak tekintik. A spodumen tiszta példányai kedvelt ékszeralapanyagnak számítanak, egy Brazíliából származó kunzitból 880 karátos briliáns formát csiszoltak.
Keletkezése
Magmatikusan pegmatitokban képződik. Gyakran kőzetalkotó ásvány.
- Hasonló ásványok: albit, ametiszt, berill és turmalin.
Előfordulásai
A Skandináv-félszigeten Norvégia területén, Svédországban Västerbotten közelében és Skellefteä térségében 15 km hosszban északnyugati irányban elhúzódó pegnatitos előfordulásban és Üto-szigetén. Finnország területén Toro közelében és Tammela körzetében. Jelentős előfordulások vannak Skócia és Írország területén.Oroszországban az Ural-hegység területén a Bajkál mentén és kelet Szibériában. Afganisztán területén Nurisztánban valamint a közeli Pakisztán északi vidékein. Az Egyesült Államok Kalifornia, Dél-Dakota, Észak-Karolina szövetségi államaiban vannak jelentős előfordulások. Kanada területén Manitoba tartományban lelhető fel tömegesen. Előfordulásai megtalálhatók Madagaszkár-szigetén és Zimbabwe területén. Brazíliában Itambacuri közelében található előfordulásban gyakoriak az ékszeripari feldolgozásra alkalmas példányok. A világ legjelentősebb előfordulásai Ausztráliában találhatók, Tasmániai-szigeten és a kontinens nyugati területein.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4c/Spodumene.jpg/350px-Spodumene.jpg)
- Kísérő ásványok: albit, berill, lepidolit, eukriprit és kvarcváltozatok valamint a földpátok.
A spodumen magyarországi előfordulását nem regisztrálták.
Források
- Bognár László: Ásványhatározó. Gondolat Kiadó. 1987.
- Simon and Schuster's: Rock and Minerals. Milano. 1978.
- Walter Schumann: Minerals of the World. Sterling Publishing Co. Inc: New York. 1998.
- http://www.webmineral.com
Az ásványok és kőzetek portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap