Tagalog nyelv
Tagalog Wikang Tagalog/Pilipino/Filipino | |
Beszélik | Fülöp-szigetek |
Terület | Luzon-sziget, Guam, Délkelet-Ázsia |
Beszélők száma | ~28 millió (2022-ben, anyanyelvként)[1] fő |
Nyelvcsalád | Ausztronéz nyelvcsalád maláj-polinéz nyelvek Fülöp-szigeteki csoport tagalog nyelv |
Írásrendszer | Latin |
Hivatalos állapot | |
Hivatalos | Fülöp-szigetek |
Nyelvkódok | |
ISO 639-1 | tl |
ISO 639-2 | tgl |
![]() | |
Észak-Tagalog dialektusok: Bulacan (Bulacan & Nueva Ecija) and Bataan (Bataan & Zambales). Közép-Tagalog dialektusok: Laguna (Laguna & Rizal) and Manila or the Filipino language (Metro Manila). Dél-Tagalog dialektusok: Batangas (Cavite & Batangas), Lubang (Mindoro), and Tayabas (Aurora, Camarines Norte, Camarines Sur, & Quezon). Marinduque dialektusok (Marinduque). Source: [2] | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Wikang Tagalog/Pilipino/Filipino témájú médiaállományokat. |
A tagalog vagy filippínó nyelv (wikang Tagalog/Pilipino/Filipino) az ausztronéz nyelvcsalád maláj-polinéz ágán a Fülöp-szigeteki nyelvek csoportjába tartozó agglutináló nyelv. A Fülöp-szigetek hivatalos és egyben legfontosabb közvetítő nyelve. Anyanyelvként kb. 15 millióan beszélik (1995), második nyelvként 70 millió körüli a használóinak száma. Több nyelvjárásra oszlik, a sztenderd nyelvváltozat alapja a művelt manilaiak tájszólása. A nyelvet erős spanyol hatás érte.
Nyelvi státus és elnevezés
A szigetország hivatalos nyelve sokáig a spanyol és az angol volt, amikor is a nemzetgyűlés 1937-ben megalakította a Fülöp-szigeteki Nemzeti Nyelvi Intézetet (Surian ng Wikang Pambansa), hogy hivatalossá tegyék a nép nyelvét. Két nagyobb közvetítő nyelv közül (a másik a szebuano volt) 1941-ben a tagalogra esett a választás. A nyelvet az 1946-os függetlenség elnyerése után elkezdték használni a tömegtájékoztatásban, és kötelező tantárggyá tették az iskolákban. Ugyanakkor szükség volt a megreformálására is, amivel a nyelvi intézet folyamatosan foglalkozott, és megpróbált az idegen (spanyol) szavak helyett szóképzéssel saját szavakat alkotni. 1959-ben a nevét tagalogról pilipinóra változtatták, kifejezve ezzel az országgal való szoros kapcsolatát. 1987-ben az állam hivatalos nyelvévé tették, egyben elnevezését „de facto” filipinóra módosították, hogy jobban közelítsen a nemzetközi kiejtéshez, illetve a szigetországban élő számos más lakos kiejtéséhez is, akiknek a nyelvében létezik az f hang. A helyesírást többszöri reform után 1990-ben véglegesítették az idegen szavakban és nevekben is előforduló betűk ábécébe történő bevezetésével.
Szókincs
Szókincse sok idegen elemet tartalmaz. Régebben felvett szanszkrit, dravida, arab, illetve kínai kölcsönszavakat, a XVI. századi spanyol hódítás óta számos spanyol szó honosodott meg. A spanyol befolyás annyira erős volt, hogy egyes becslések szerint a mai szókincs egyharmad részét spanyol eredetű szavak alkotják (köztük nyelvtani elemek is, például a para spanyol elöljárószó, vagy a részes esetű sayo – „nekem” – személyes névmás második tagja a spanyol yo = „én”), és számos Fülöp-szigetekinek spanyol neve van. Újabban sok angol szó is bekerült a szókincsébe.
Érdekesség, hogy mivel – a reformok ellenére – sok fogalomnak nincs a nyelvben megfelelője, ezért az élőbeszédben ezeket angol (vagy spanyol) szavakkal helyettesítik, így sokszor hallani olyat, hogy a mondat tagalogul kezdődik, és angolul fejeződik be. Gyakorlatilag a nyelvet az angollal keverve használják.
Írás és kiejtés
A tagalog nyelvet latin betűkkel írják. A spanyol hódítás előtt a baybayin szótagírás volt használatos, amely az indiai írásokkal rokon. Hangrendszere nagyon egyszerű. Eredetileg mindössze három magánhangzója van (a, i, u), az o eleinte csupán az u ejtésváltozata volt (most is csak szó végén, illetve egy szótagú szavakban fordul elő), majd az e-vel együtt – ami egyébként csak kölcsönszavakban szerepelhet – spanyol hatásra került a nyelvbe. A mássalhangzók: b, d, g, h, k, l, m, n, ng, p, r, s, t, w, y, és egy általában írásban jelöletlen hangszalagzárhang (egy rövid szünetnek felel meg a beszéd közben), általában két magánhangzó között fordul elő a kiejtésben. A mássalhangzók közül az ng olyan, mint a magyar hang szó n-je, az s sz-nek felel meg (de a sy- és siy- ejtése magyar s), a w olyan, mint az angol want szóban, az y pedig magyar j. Idegen szavakban, és nevekben előfordulhatnak még a c, f, j, ñ, q, v, x, z mássalhangzók is.
Nyelvtan
Jellegzetesség, hogy az ige mindig a mondat elején áll, kivétel a tagadómondatban, amikor is a tagadószó megelőzi, ettől eltekintve a szórend teljesen szabad. Példa: Hindi ka ba nila bibigyan ng laruan? „Ők nem fognak adni neked játékszert?” (szó szerint: „nem – neked – -e – ők – fognak odaadni – -t – játékszer”).
Az igék személyét és számát nem jelölik. Az igeidőket, valamint a cselekvés jellegét elő- és belragokkal, képzőkkel és reduplikációval fejezik ki.
A főnévi ragok megkülönböztethetik, hogy a főnév határozott-e vagy sem, tulajdonnév vagy köznév, egyes vagy többes számú, illetve, hogy milyen szerepet tölt be a mondatban.
A melléknév állhat a főnév előtt vagy után, és a főnévhez ettől függően a na vagy ng szócskával kapcsolódik: ang bahay na malaki vagy ang malaking bahay – „a nagy ház” (ang = alanyi névelő, bahay = ház, malaki = nagy, na/ng = birtokos rag).
A személyes névmásoknak három alakjuk van: alanyeset, birtokos/eszközhatározói eset, valamint tárgy/részes eset. A személyes névmások: ako, ikaw, siya, tayo, kami, sila. A birtokos névmásnak különböző alakja van attól függően, hogy a főnév előtt vagy után áll. Az egyes számú birtokos névmás főnév előtt: akin, iyo, kaniya; főnév után: ko, mo, niya. Példa: Ito ay aklat ko. „Ez a könyv az enyém.” (szó szerint: „Ez van könyv enyém.”).
Nyelvi példák
Szövegminta
Idézet az Emberi Jogok Egyetemes Nyilatkozatából: (meghallgat)
Ang lahat ng tao’y isinilang na malaya at pantay-pantay sa karangalan at mga karapatan. Sila’y pinagkalooban ng katwiran at budhi at dapat magpalagayan ang isa’t isa sa diwa ng pagkakapatiran.
- „Minden emberi lény szabadon születik és egyenlő méltósága és joga van. Az emberek, ésszel és lelkiismerettel bírván, egymással szemben testvéri szellemben kell hogy viseltessenek.”
Számok
Az alábbi táblázat a tőszámneveket mutatja 1-től 10-ig tagalogul és néhány rokon maláj-polinéz nyelven:
Nyelv | 1 | 2 | 3 | 4 | 5 | 6 | 7 | 8 | 9 | 10 |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
(indonéz) | ||||||||||
(madagaszkári) | ||||||||||
Példa társalgásra
- Mabuhay! / Magandang umaga/hapon/gabi! – Szia! / Jó reggelt/napot/estét!
- Kamusta ka? – Hogy vagy?
- Mabuti ako, salamat! – Jól vagyok, köszönöm!
- Ano ang pangalan mo? – Mi a neved?
- Ang pangalan ko ay Luisa – A nevem Luisa.
- Nag-aaral ka ba o nagtatrabaho? – Tanulsz, vagy dolgozol?
- Ako ay estudyante sa colegio. – Egyetemi hallgató vagyok.
- Magandang makita ka. – Örülök, hogy látlak.
Jegyzetek
- ↑ https://www.ethnologue.com/language/tgl
Források
- A világ nyelvei. Fodor István főszerk. Budapest: Akadémiai Kiadó. 1999. ISBN 9630575973
További irodalom
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/80/Wikipedia-logo-v2.svg/50px-Wikipedia-logo-v2.svg.png)
- Tagalog – Ethonlogue.com
- Tagalog – Omniglot.com
- Rajki András: Tagalog szótár (az eléréshez regisztráció szükséges!)
A nyelvek portálja • összefoglaló, színes tartalomajánló lap