Taj-tó
![]() | Ebben a szócikkben a mandarin nyelvű szavak pinjin és magyaros átírása között ide kattintva szabadon lehet választani. |
Taj (Tai)-tó (Nagy-tó) | |
Látkép a tóra | |
Ország(ok) | ![]() |
Hely | Kelet-Kína |
Elsődleges források |
|
Elsődleges lefolyások | Szucsou-folyó |
Hosszúság | 68 km |
Szélesség | 55 km |
Felszíni terület | 2250 km2 |
Átlagos mélység | 2 m |
Legnagyobb mélység | 2,0 m |
Part hossza | 400 km |
Tszf. magasság | 3,1 m |
Szigetek | 48 |
Települések | Szucsou (Suzhou), Vuhszi (Wuxi) |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Taj (Tai)-tó (Nagy-tó) Pozíció Kína térképén | |
![]() | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Taj (Tai)-tó (Nagy-tó) témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
A Taj (Tai) vagy Tajhu (Taihu) tó (太湖, pinjin hangsúlyjelekkel: Tài Hú) magyarul Nagy-tó Kelet-Kína jelentős tava a Jangce folyó torkolatvidékén Sanghaj (Shanghai) közelében, Csiangszu (Jiangsu) tartományban. A tó déli partja alkotja a határvonalat Csöcsiang (Zhèjiāng) tartománnyal. 2250 km² felületével[1] Kína harmadik legnagyobb édesvízi tava a Pojang-tó (Poyang-tó) és a Tungting-tó (Dongting-tó) után. A tóban, a néhány méteres zátonyokat nem számítva, 48 kisebb-nagyobb sziget található.[2]
A Taj (Tai)-tóból számos folyó ered, a legnagyobb a Szucsou-folyó (Suzhou-folyó). A tóhoz csatlakozik a híres Nagy-csatorna. Az utóbbi években a tavat komoly környezetvédelmi kockázatok fenyegették a környék gyors ipari fejlődése miatt.
Kialakulása
A tó hozzávetőlegesen kör alakú medrét egy meteor becsapódása alakította ki több mint 70 millió évvel ezelőtt, a devon korban, amint azt a geológiai kutatások kimutatták.[3] A becsapódási kráter sokáig száraz maradt, majd a holocénban elárasztotta a Kelet-kínai-tenger.[4] Később a Jangce és a Csiantang-folyó (Qiantang-folyó) növekvő deltái elzárták a tengertől és édesvizű tóvá vált.
Látnivalók
A tó híres egyedi mészkő-formációiról, amik dekorációs anyagként sok évszázada nagy népszerűségnek örvendenek a kínai kertépítészetben, amint az a közeli Szucsou (Suzhou) világörökségi kertjeiben is megfigyelhető. Már a Vízparti történetben is szerepel, hogy a császár innen szállíttatta a köveket a fővárosba parkjának díszítésére.
A legszebbnek tartott látkép a Vuhszi (Wuxi) város közelében lévő magas parton épült pagodából nyílik a tóra. Egy másik panorámát a híres 11. századi költő, Szu Si (Su Shi) örökített meg halhatatlan versében.
A tó három szigete Szansan (Sanshan) néven geológiai természetvédelmi terület a jellegzetes mészkősziklák védelmében. Itt a középkorban sokáig kalózok menedékhelye volt. A Teknősbékafej-félsziget nevét alakjáról kapta, amit még a tenger hullámai formáltak ki a tó életének korábbi szakaszában.[5] A legnagyobb sziget a Nyugati-sziget 62,5 km² területtel. Legmagasabb csúcsa 337 méter. Oldalában található a Sárkány-barlang. Erről a szigetről bányásztak a legtöbb taj-tavi követ.[6]
A tó partján épült a Szucsou óriáskerék 2009-ben.
Környezetszennyezés
A tó szennyezése évtizedek óta súlyos gondot jelent. Az 1980-as és 1990-es években számos új gyár épült a parton és a lakosság megháromszorozódott. 1993-ban egyedül 1 milliárd tonna szennyvíz, 450 ezer tonna szemét, 880 ezer tonna állati hulladék jutott a sekély tó vizébe. A központi kormány kampányt indított a szennyeződés megállítására, és 1999 újévén 128 gyárat bezártak, mert nem teljesítették határidőre az új előírásokat. Ezután a helyzet javulásnak indult, de 2004-ben még távolról sem volt kielégítő.[7]
Gazdaság
A tó hagyományosan fontos halászterület, ma is kis halász-csónakok tömegei lepik el időnként.[8] A parti településeken hagyományos porcelángyártó üzemek vannak.
Jegyzetek
- ↑ 太湖 (kínai nyelven). The Suzhou Science Window [苏州科普之窗]'. Science and Technology Association of Suzhou City [苏州市科学技术协会]. [2007. június 11-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2014. február 5.)
- ↑ Polonyi 404. oldal
- ↑ (2002. May) „Discovery and implication of shock metamorphic unloading microfractures in Devonian bedrock of Taihu Lake”. Science in China Series D: Earth Sciences 45 (5). [halott link]
- ↑ Wang, K. (1992). „A late Devonian impact event and its association with a possible extinction event on Eastern Gondwana”. Lunar and Planetary Inst., International Conference on Large Meteorite Impacts and Planetary Evolution, 77. o.
- ↑ Polonyi 405. oldal
- ↑ Polonyi 415. oldal
- ↑ Ma, Jun. China's Water Crisis. Norwalk, CT: International Rivers Network, 163-164. o. (2004). ISBN 1-891936-28-X
- ↑ Barrett, Rick. „China offers open waters”, Milwaukee Journal Sentinel , 2007. február 3.. [2008. február 28-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2014. február 5.)
Források
- ↑ Polonyi: Polonyi Péter. Kína (nagyútikönyv). Panoráma. ISBN 963-243-256-8
További információk
![Commons:Category:Tai Lake](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/4/4a/Commons-logo.svg/50px-Commons-logo.svg.png)
Fordítás
Ez a szócikk részben vagy egészben a Lake Tai című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
Kapcsolódó szócikkek
Földrajzportál
Kína-portál