Tristan Tzara
Tristan Tzara | |
![]() | |
Született | Samuel Rosenstock 1896. április 16.[1][2][3][4][5]
|
Elhunyt | 1963. december 24. (67 évesen)[8][9][6][10]
|
Állampolgársága | |
Házastársa | Greta Knutson (1925. augusztus 8. – 1942) |
Gyermekei | Christophe Tzara |
Foglalkozása | |
Sírhelye | Montparnasse-i temető (8) |
![]() | |
Tristan Tzara aláírása | |
| |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Tristan Tzara témájú médiaállományokat. | |
Sablon • Wikidata • Segítség |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/2/23/Retrato_de_Tristan_Tzara_%28Robert_Delaunay%29.jpg/263px-Retrato_de_Tristan_Tzara_%28Robert_Delaunay%29.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/a/ad/Tristan_Tzara_grave.jpg/263px-Tristan_Tzara_grave.jpg)
Tristan Tzara (román helyesírással: Țara) (Mojnest, Bákó megye, 1896. április 16. – Párizs, 1963. december 25.) eredeti nevén Samuel Rosenstock (felvett neve a román trist în țară, azaz szomorú az országban mondatból származik), zsidó származású román művész, költő és esszéista. Élete nagy részét Franciaországban töltötte.
Tzarát a dadaizmus alapítójaként ismerik. A dadaista avantgárd mozgalom forradalmi hatást gyakorolt a művészetekre.
Élete és munkája
A dada mozgalom az első világháború idejéből, Zürichből eredeztethető, a Tzara, Hans Arp, és Hugo Ball alkotta művészcsoporttól.
Tzara írta az első dadaista írásokat: La Première Aventure céleste de Monsieur Antipyrine (Antipyrine úr első mennybéli kalandja) (1916), Vingt-cinq poèmes (Huszonöt vers) (1918) [1], valamint a mozgalom kiáltványát, Sept manifestes Dada (Hét Dada kiáltvány) (1924).
Élete meghatározó mozzanata volt, hogy 1919-ben Párizsba költözött, ahol csatlakozott az André Breton, Philippe Soupault és Louis Aragon alkotta csoporthoz. Sok vihart kavaró tevékenységük, a polgárpukkasztásra, a nyelvi szerkezetek összezavarására irányult.
1929 végén, beleunva a nihilizmusba és a destrukcionizmusba, csatlakozott a konstruktívabb szürrealistákhoz. Ideje nagy részét a szürrealizmus és a marxizmus összeegyeztetésére fordította. 1947-49 között a szürrealizmus jegyében együtt dolgozott Joan Miróval, aki nyolc képből álló sorozatot festett Tzara műveihez.
1937-ben csatlakozott a Francia Kommunista Párthoz. Az 1930-as években részt vett a spanyol polgárháborúban, a második világháborúban a francia ellenállási mozgalom aktív részese volt.
1956-ban kilépett a kommunista pártból, ezzel tiltakozva a magyar forradalom szovjet elfojtása ellen.
A politikai tevékenysége közelebb vitte az emberi lét kérdéseihez. Fokozatosan vált lírai költővé. Ezt a művészi korszakát a L'Homme approximatif (A hozzávetőleges ember) (1931), Parler seul (Magában beszélő) (1950), és La Face intérieure (A belső arc) (1953) művei jellemzik.
A párizsi Montparnasse-i temetőben nyugszik.
Néhány műve
- Antipyrine úr első mennybéli kalandja (La Première aventure céleste de Monsieur Antipyrine) (1916), az első dadaista mű, és a költő legelső alkotása. A mindent lerombolni szándékozás legfontosabb megnyilvánulása.
- A szürrealizmus és a háború utáni időszak (1947), e művében a dada és a szürrealizmus története mellett beszámol saját költői elképzeléseiről.
- A hozzávetőleges ember (Essai sur la situation de la poésie. L'Homme approximatif) (1931)
- Föld a földön (Terre sur terre) (1946)
- A belső arc (La Face intérieure) (1953)
Magyarul
- Gáz-szív. Színdarab; ford. Gáspár Endre; Kunstbücher, Wien, 1921
- AA úr az antifilozófus. Dadaista kiáltványok és válogatott versek. 1914–1936; vál., ford. Parancs János; Orpheusz Könyvek, Bp., 1992
Hatása
- 1986-ban a francia és a magyar írószövetség megalapította a Tristan Tzara fordítói díjat.
Források
- Világirodalmi lexikon (Akadémiai Kiadó, Budapest)
- Világirodalmi kisenciklopédia I–II. Szerk. Köpeczi Béla, Pók Lajos. Budapest: Gondolat. 1976. ISBN 963-280-184-9
További információk
![Fájl:Wikiquote-logo.svg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/f/fa/Wikiquote-logo.svg/50px-Wikiquote-logo.svg.png)
- Tristan Tzara: Zürichi krónika (1915–1919) – Dada antológia
- Ubu Web
Jegyzetek
- ↑ Internet Movie Database (angol nyelven). (Hozzáférés: 2015. október 18.)
- ↑ SNAC (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Find a Grave (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ ISFDB (angol nyelven). (Hozzáférés: 2017. október 9.)
- ↑ Brockhaus (német nyelven)
- ↑ a b c halotti anyakönyvi bizonyítvány. (Hozzáférés: 2021. március 17.)
- ↑ a b Czech National Authority Database. (Hozzáférés: 2024. február 22.)
- ↑ 119273045, 2018. december 25.
- ↑ 046853, 2018. december 25.
- ↑ The Fine Art Archive. (Hozzáférés: 2021. április 1.)
- ↑ Museum of Modern Art online collection (angol nyelven). (Hozzáférés: 2019. december 4.)
- ↑ Journal officiel de la République française (francia nyelven), 1947. április 20.
Irodalomportál
Románia-portál
Zsidóságportál
Franciaország-portál • összefoglaló, színes tartalomajánló lap