Városi gyorsvasutak Kínában
![]() | Ez a szócikk vagy szakasz lektorálásra, tartalmi javításokra szorul. A felmerült kifogásokat a szócikk vitalapja részletezi (vagy extrém esetben a szócikk szövegében elhelyezett, kikommentelt szövegrészek). Ha nincs indoklás a vitalapon (vagy szerkesztési módban a szövegközben), bátran távolítsd el a sablont! Csak akkor tedd a lap tetejére ezt a sablont, ha az egész cikk megszövegezése hibás. Ha nem, az adott szakaszba tedd, így segítve a lektorok munkáját! |
![]() | Ez a lap vagy szakasz tartalmában elavult, korszerűtlen, frissítésre szorul. Frissítsd időszerű tartalommal, munkád végeztével pedig távolítsd el ezt a sablont! | ![]() |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/6/6b/%C3%96PNV-Systeme_in_China.png/351px-%C3%96PNV-Systeme_in_China.png)
Ez a szócikk a Kínában található városi gyorsvasúti rendszereket sorolja fel. A gyorsvasút rendszerbe beletartoznak a városi és elővárosi vasutak, a metró, a villamos és a Sanghaji lebegő mágnesvasút is. Néhány helyen még a városi Bus Rapid Transit (BRT) rendszerek is.
Néhány kínai város már a 19. század elején is üzemeltetett villamos városi vasutakat, de ezeket az 1950-es évekre bezárták. Nanking 1907 és 1958 között üzemeltetett városi vasutat. Ma Kína büszkélkedhet a világ leghosszabb és a második leghosszabb metró rendszerével. Az első metró Kínában Pekingben épült 1969-ben. Ezt követte a Tiencsini metró 1984-ben. A Sanghaji metró, annak ellenére, hogy a világ második leghosszabb metrója, csak 1995-ben kezdte meg működését.[1]
2009 és 2015 között Kína azt tervezi, hogy 25 nagyvárosban 87 új vonal épül, összesen 2495 km hosszan. Ez várhatóan 988,6 milliárd RMB-be fog kerülni.[2] 2012-től Kína átlagosan 270 km új vonalat fog építeni.[3] Ezek a városi vonalak befektetések a jövőbe, mivel Kína rendkívül gyorsan városiasodik, a megnövekedett forgalmat pedig nem bírják el a közutak. A lakosság részéről egyre nagyobb az igény, hogy a gyaloglást és a kerékpározást kényelmesebb eszközre cseréljék.
Városi vasútrendszerek (MRT)
Jelenleg üzemelő
A lista nem teljes
Rendszer | Információk | Jelenleg üzemelő | Építés alatt | Térkép | Jegyzetek | |
---|---|---|---|---|---|---|
![]() Csengtui metró 成都地铁 | Hely | Csengtu | Line 1 | Line 1 (második szakasz) | ![]() | |
Üzemkezdet | 2010 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 36 | |||||
Hálózat hossza | 40 | |||||
Utasok száma | ||||||
![]() Csungkingi metró CRT 重庆轨道交通 | Hely | Csungking | Line 1 | Line 3 (harmadik szakasz) | ![]() | [4] |
Üzemkezdet | 2005 | |||||
Üzemelő vonalak | 4 | |||||
Állomások száma | 77 | |||||
Hálózat hossza | 130.25 | |||||
Utasok száma | 860,000 (avg. 2012)[5] 45 millió (2010 évi, csak 2-es vonal) | |||||
![]() Hangcsoui metró 杭州地铁 | Hely | Hangcsou |
|
| ![]() | |
Üzemkezdet | 2012 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 8 | |||||
Hálózat hossza | 48 | |||||
Utasok száma | ||||||
Hong Kong Mass Transit Railway MTR 港鐵 / 港铁 Tartalmazza a Kowloon–Canton-vasútvonalat is | Hely | Hongkong | █ Kwun Tong vonal █ Tsuen Wan vonal |
| ![]() | [Note 1] |
Üzemkezdet | 2007 1979 (régi MTR) 1910 (KCR) | |||||
Üzemelő vonalak | 11 | |||||
Állomások száma | 93 | |||||
Hálózat hossza | 175 km (109 mi) | |||||
Utasok száma | 4,064 millió (napi rekord) 1,482 milliárd (2011 évi) | |||||
![]() Hsziani metró 西安地铁 | Hely | Hszian |
|
| ![]() | [6] |
Üzemkezdet | 2011 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 17 | |||||
Hálózat hossza | 21 | |||||
Utasok száma | 150,000 (napi rekord) | |||||
![]() Kantoni metró 广州地铁 | Hely | Kanton | 1-es vonal | 6-os vonal (első és második szakasz) | ![]() | [Note 2] [7] |
Üzemkezdet | 1997 | |||||
Üzemelő vonalak | 10 | |||||
Állomások száma | 192 | |||||
Hálózat hossza | 306,8 | |||||
Utasok száma | 7.844 millió (5 Nov 2010 record)[8] 1,64 milliárd (2011 évi)[9] | |||||
Kunmingi metró KRT 昆明轨道交通 | Hely | Kunming |
| ![]() | ||
Üzemkezdet | 2012 | |||||
Üzemelő vonalak | 6 | |||||
Állomások száma | 115 | |||||
Hálózat hossza | 164,3 | |||||
Utasok száma | ||||||
![]() Nankingi metró 南京地铁 | Hely | Nanking | 1-es vonal | 1-es vonal (északi szakasz) | ![]() | [10] |
Üzemkezdet | 2005 | |||||
Üzemelő vonalak | 7 | |||||
Állomások száma | 139 | |||||
Hálózat hossza | 260,5 | |||||
Utasok száma | 1,96 millió (2015, napi)[11] 2,99 millió (2016-os napi rekord)[11] | |||||
Pekingi metró 北京地铁 | Hely | Peking | 1-es vonal 2-es vonal | 6-os vonal harmadik nyugati meghosszabbítás | ![]() | [Note 3] [12] |
Üzemkezdet | 1969 | |||||
Üzemelő vonalak | 19 | |||||
Állomások száma | 345 | |||||
Hálózat hossza | 574 km (357 mi) | |||||
Utasok száma | 12,69 millió (2016-os napi rekord)[13] 3,66 milliárd (2016)[13] | |||||
Sanghaji metró 上海轨道交通(上海地铁) | Hely | Sanghaj | Line 1 Line 2 | Line 5 (déli szakasz)
| ![]() | [Note 4] [14] |
Üzemkezdet | 1995 | |||||
Üzemelő vonalak | 14 | |||||
Állomások száma | 364 | |||||
Hálózat hossza | 588 km (365,4 mi)[15] | |||||
Utasok száma | 11.867 million (napi rekord)[16] 3,401 milliárd (2016)[17] | |||||
![]() Sanghaji lebegő mágnesvasút SMT / Shanghai Transrapid 上海磁浮示范运营线 | Hely | Sanghaj | Maglev |
| ![]() | |
Üzemkezdet | 2004 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 2 | |||||
Hálózat hossza | 30.5 | |||||
Utasok száma | ||||||
![]() Sencseni metró 深圳地铁 | Hely | Sencsen | █ Luobao Line | █ Xili Line | ![]() | [18] |
Üzemkezdet | 2004 | |||||
Üzemelő vonalak | 5 | |||||
Állomások száma | 137 | |||||
Hálózat hossza | 178 | |||||
Utasok száma | 781 millió (2012 évi)[19] 2,89 millió (April 30 - May 1, 2012 record)[20] | |||||
Senjangi metró 沈阳地铁 | Hely | Senjang |
|
| ![]() | |
Üzemkezdet | 2010 | |||||
Üzemelő vonalak | 2 | |||||
Állomások száma | 40 | |||||
Hálózat hossza | 50 | |||||
Utasok száma | ||||||
![]() Szucsoui metró SRT 苏州轨道交通 | Hely | Szucsou | Line 1 | Line 2 | ![]() | |
Üzemkezdet | 2012 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 24 | |||||
Hálózat hossza | 25 | |||||
Utasok száma | ||||||
Talieni metró Dalian Rapid Transit / DRT 大连地铁(大连轨道交通) 大连快轨 | Hely | Talien |
|
| ![]() | |
Üzemkezdet | 2003 | |||||
Üzemelő vonalak | 2 | |||||
Állomások száma | 20 | |||||
Hálózat hossza | 63 | |||||
Utasok száma | 120,000 (Avg. Daily)[21] 200,000 (Peak Record)[21] | |||||
![]() Tiencsini metró 天津地铁 | Hely | Tiencsin | Line 1 | Line 2 Jianguodao Sta. | ![]() | [Note 5] |
Üzemkezdet | 2003 1984 (régi rendszer) | |||||
Üzemelő vonalak | 6 | |||||
Állomások száma | 127 | |||||
Hálózat hossza | 170,7 km (106 mi) | |||||
Utasok száma | 64,3 millió (2010 évi) | |||||
Vuhani metró 武汉地铁(武汉轨道交通) | Hely | Vuhan | Line 1 | Line 3 | ![]() | [22] |
Üzemkezdet | 2004 | |||||
Üzemelő vonalak | 2 | |||||
Állomások száma | 46 | |||||
Hálózat hossza | 57 | |||||
Utasok száma | 73 millió (2011 évi, csak 1-es vonal) | |||||
Jegyzetek
- ↑ The Hong Kong Mass Transit Railway (MTR) consists of the main MTR subway system, which opened in 1979, and the Kowloon-Canton Railway (KCR), which opened in 1910 and was electrified in 1983. The two systems merged in 2007. Data no counts light rail lines. The ridership figures for the MTR does not include cross-border train service riders and includes only ridership on the MTR lines, airport express and light rail and certain MTR bus lines. The MTR compiles light rail and MTR bus line riders in one category so it is not possible to separate MTR bus riders from light rail riders. See [1]
- ↑ The Guangzhou Metro Annual ridership data is combined with Guangfo Metro.
- ↑ The first of the Beijing Subway was completed in 1969 but did not open for trial operation until 1971 and it was restricted to riders with credential letters. The subway was fully opened to the public without credential letters in 1981.
- ↑ The Shanghai Metro is the longest network in the world. See David Barboza. „Expo Offers Shanghai a New Turn in the Spotlight”, The New York Times, 2010. április 29. (Hozzáférés: 2010. április 29.)
- ↑ The Tianjin Metro closed down for upgrades in 2001 and reopened in 2006.
Forráshivatkozás-hiba: a <references>
címkében definiált „GFM” nevű <ref>
címke nem szerepel a szöveg korábbi részében.
Light Rail/villamos rendszerek
Jelenleg üzemelő
Rendszer | Információk | Jelenleg üzemelő | Jelenleg építés alatt | Térkép | Jegyzetek | |
---|---|---|---|---|---|---|
Dalian villamos 大连有轨电车 | Hely | Dalian |
| ![]() | ||
Üzemkezdet | 1909 | |||||
Üzemelő vonalak | 2 | |||||
Állomások száma | ||||||
Hálózat hossza | 23,4 | |||||
Utasok száma | ||||||
Hong Kong Light Rail 香港輕鐵 | Hely | Hongkong |
| ![]() | ||
Üzemkezdet | 1988 | |||||
Üzemelő vonalak | 12 | |||||
Állomások száma | 68 | |||||
Hálózat hossza | 36,2 | |||||
Utasok száma | 430,000[23] | |||||
Changchun Light Rail Transit 长春轨道交通(长春轻轨) | Hely | Changchun |
|
| ![]() | |
Üzemkezdet | 2002 | |||||
Üzemelő vonalak | 2 | |||||
Állomások száma | 49 | |||||
Hálózat hossza | 51 | |||||
Utasok száma | 0,27 millió (napi rekord) 33,34 millió (2010 évi) | |||||
TEDA Modern Guided Rail Tram 天津开发区导轨电车 | Hely | Tianjin |
| ![]() | ||
Üzemkezdet | 2007 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 14 | |||||
Hálózat hossza | 7,86 | |||||
Utasok száma | ||||||
Zhangjiang villamos 张江有轨电车 | Hely | Shanghai |
| ![]() | ||
Üzemkezdet | 2010 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 15 | |||||
Hálózat hossza | 10 | |||||
Utasok száma | ||||||
Építés alatt
- Shenyang Tram (沈阳有轨电车) operational by 2013[24]
- Foshan Tram (佛山有轨电车) operational by 2014[25]
- Suzhou Tram (苏州高新区有轨电车) operational by 2015[26]
Városi vasútrendszerek?
Rendszer | Információk | Jelenleg üzemelő | Építés alatt | Térkép | Ref | |
---|---|---|---|---|---|---|
Pekingi metró BCR / Beijing City Railways 北京市郊铁路 | Hely | Peking | S2-es vonal | S1-es (Mentougou) vonal | ![]() | |
Üzemkezdet | 2008 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 6 | |||||
Hálózat hossza | 77 | |||||
Utasok száma | 57 800 (napi rekord) | |||||
Jinshan Railway Shanghai Metro Line 22 金山铁路/二十二号线 | Hely | Shanghai | Line 22 | ![]() | ||
Üzemkezdet | 2012 | |||||
Üzemelő vonalak | 1 | |||||
Állomások száma | 2 | |||||
Hálózat hossza | 56 | |||||
Utasok száma | ||||||
Bus rapid transit rendszerek (BRT)
Több mint 30 projektet hajtanak végre, illetve vizsgálják Kína egyes nagyvárosaiban. A világoskék hátterű BRT rendszereket még vizsgálják vagy építés alatt állnak.
Rendszer | Kínai név | Rövidítés | Város | Üzemkezdet | Megnyitott vonalak [Note 1] | Állomások száma [Note 2] | Hálózat hossza (km) [Note 3] | Jegyzetek |
---|---|---|---|---|---|---|---|---|
Hangzhou BRT | 杭州BRT | HZBRT | Hangcsou | 2006 | 2 | 50 | 55,4 | |
Beijing BRT | 北京BRT | BJBRT | Peking | 2004 | 4 | 60 | 54 | [Note 4] |
Kunming BRT | 昆明BRT | KMBRT | Kunming | 1999 | 5 | 63 | 46 | |
Changzhou BRT | 常州BRT | CZBRT | Csangcsou | 2008 | 2 | 51 | 44 | |
Xiamen BRT | 厦门BRT | XMBRT | Hsziamen | 2008 | 3 | 31 | 40 | [Note 5] |
Jinan BRT | 济南BRT | JNBRT | Csinan | 2008 | 2 | 46 | 34 | |
Zaozhuang BRT | 枣庄BRT | ZZBRT | Zaozhuang | 2010 | 2 | 49 | 62 | |
Zhengzhou BRT | 郑州BRT | ZZBRT | Csengcsou | 2009 | 8 | 38 | 30 | |
Guangzhou BRT | 广州BRT | GBRT | Kanton | 2010 | 1 | 26 | 22 | |
Dalian BRT | 大连BRT | DLBRT | Dalian | 2008 | 1 | 13 | 13 | |
Chongqing BRT | 重庆BRT | CQBRT | Csungking | 2008 | 1 | 9 | 11 | |
Hefei BRT | 合肥BRT | HFBRT | Hefei | 2010 | 2 | 9 | 7 | |
Yancheng BRT | 盐城BRT | Yancheng | 2010 | 2 | 24 | 16 | ||
Ürümqi BRT | 乌鲁木齐BRT | Ürümcsi | 2011 | 3 | 55 | 42 | ||
Lanzhou BRT | 兰州BRT | LZBRT | Lanzhou | 2012 | 1 | 15 | 9,1 | |
Shanghai BRT | 上海BRT | SHBRT | Sanghaj | 20XX | ||||
Shenzhen BRT | 深圳BRT | SZBRT | Sencsen | 20XX | ||||
Wuxi BRT | 无锡BRT | WXBRT | Vuhszi | 20XX | ||||
Xi'an BRT | 西安BRT | XABRT | Xi'an | 20XX | ||||
Shenyang BRT | 沈阳BRT | SYBRT | Senjang | 20XX | ||||
Chengdu BRT | 成都BRT | CDBRT | Csengtu | 20XX | ||||
Wuhan BRT | 武汉BRT | WHBRT | Vuhan | 20XX | ||||
Shijiazhuang BRT | 石家庄BRT | SJZBRT | Shijiazhuang | 20XX | ||||
Suzhou BRT | 苏州BRT | Suzhou | 20XX | |||||
Harbin BRT | 哈尔滨BRT | HBBRT | Harbin | 20XX |
Megjegyzések
- ↑ Lines in operation counts the number of main lines only.
- ↑ Stations connected by transfers are counted as one station, unless otherwise noted.
- ↑ Network length refers to track length and lines that share track are counted only once.
- ↑ running on the Nan Zhongzhouxian (South Central Axis Line), The line terminates at Qianmen and Demaozhuang
- ↑ There are significant sections that are on dedicated elevated roads. BRT one 33.4 km, BRT 1 Interchange 18.7 km, BRT 2 15.3 km.
Kapcsolódó szócikkek
- Városi gyorsvasutak Tajvanon
- Ázsia villamoshálózatai
- Városi gyorsvasútrendszerek listája
- Trolibuszhálózatok listája
Jegyzetek
- ↑ David Barboza. „Expo Offers Shanghai a New Turn in the Spotlight”, The New York Times, 2010. április 29. (Hozzáférés: 2010. április 29.)
- ↑ (kínai) "谁的地铁,谁做主?" 财经文摘 Mar. 23, 2010
- ↑ „China to restore confidence in high-speed trains”, Xinhua, 2012. május 9. (Hozzáférés: 2012. május 21.)
- ↑ 2010重庆市主城区交通发展年度报告解读. Cq.cqnews.net. [2012. március 24-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 26.)
- ↑ Daily Ridership. Chongqing News. [2013. szeptember 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. január 6.)
- ↑ 西安地铁日均客流量15万人次的情况也好于预期. [2014. május 5-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. február 17.)
- ↑ „2011广州地铁运客16.4亿人次 行车里程达19308万车公里”, 'Guangzhou Metro Daily', 2012. január 18.. [2013. december 15-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2012. január 24.) (kínai nyelvű)
- ↑ „第二届地铁春联今起征集”, 'Guangzhou Metro Daily', 2011. január 10.. [2012. március 17-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2010. január 23.) (kínai nyelvű)
- ↑ „行车里程达19308万车公里 2011广州地铁运客16.4亿人次”, 'Guangzhou Metro Daily', 2012. január 17.. [2013. december 19-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2012. január 17.) (kínai nyelvű)
- ↑ Ditiezu Archive » 2011年南京地铁客流量34370.10万人次. [2019. január 6-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. február 17.)
- ↑ a b Ez a szócikk részben vagy egészben a Nanjing Metro című angol Wikipédia-szócikk ezen változatának fordításán alapul. Az eredeti cikk szerkesztőit annak laptörténete sorolja fel. Ez a jelzés csupán a megfogalmazás eredetét és a szerzői jogokat jelzi, nem szolgál a cikkben szereplő információk forrásmegjelöléseként.
- ↑ 北京公交出行再增两个百分点. Qianlong, 2012. február 10. [2012. január 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 29.)
- ↑ a b https://www.chinanews.com/sh/2017/01-20/8130230.shtml
- ↑ 2011年上海市国民经济和社会发展统计公报. Shanghai Bureau of Statistics and Shanghai Survey Corps, National Bureau of Statistics of China, 2012. február 23. [2014. február 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. február 24.)
- ↑ a Maglev és a 22-es vonal nélkül
- ↑ Metro breaks records (kínai nyelven). News Sina, 2017. április 30. (Hozzáférés: 2017. május 1.)
- ↑ zh:2016年上海市国民经济和社会发展统计公报 (kínai nyelven). shanghai.gov.cn, 2017. március 2. [2017. november 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2017. március 13.)
- ↑ (kínai) "深圳市统计局2011年度12月份 深圳统计月报 Archiválva 2012. március 17-i dátummal a Wayback Machine-ben 运输邮电,地铁客流量1-12月累计. Hozzáférés ideje: 2012-03-17.
- ↑ (kínai) "深圳地铁客流量 去年猛增近七成. Hozzáférés ideje: 2013-01-10.
- ↑ Ridership. Shenzhen Metropolis. [2014. május 21-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. augusztus 27.)
- ↑ a b [议案之一轨道交通不载客试运行三个月]. 大连天健网, 2012. január 8. [2012. április 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 12.)
- ↑ 轻轨高峰发车间隔缩短半分钟. Cjmp.cnhan.com, 2011. október 26. [2011. december 30-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. január 26.)
- ↑ http://www.gov.hk/en/about/abouthk/factsheets/docs/transport.pdf
- ↑ 万家祥. „浑南新城车辆段及正线开工建设”, 沈阳网 , 2012. május 13.. [2012. május 14-i dátummal az eredetiből archiválva] (Hozzáférés: 2012. május 14.)
- ↑ 佛山南海有轨电车 试验段建设启动. 南方日报. [2012. április 2-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2012. december 17.)
- ↑ 有轨电车1号线高新区开建 预计2015年投运. [2014. február 1-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2013. február 17.)
Egyéb források
- 中国城市轨道交通 China Urban Mass Transit
További információk
- China Urban Mass Transit Network (angolul)
- Urban Mass Transit Industry Net (angolul)
- Urban Mass Transportation Research (angolul)
- chinametro.org (angolul)
- China Bus Rapid Transit Network (angolul)
Vasútportál
Kelet-Ázsiaportál