Wekerletelep
Wekerletelep | |
![]() | |
Wekerlei Munkás Szent József-templom | |
Közigazgatás | |
Település | Budapest |
Kerület | XIX. |
Alapítás ideje | 1908 |
Városhoz csatolás | 1950 |
Korábbi rangja | városrész (Kispest) |
Irányítószám | 1192 |
Népesség | |
Teljes népesség | 11 461 fő (2001)[1] +/- |
Elhelyezkedése | |
![]() ![]() Wekerletelep Pozíció Budapest XIX. kerülete térképén | |
![]() | |
![]() A Wikimédia Commons tartalmaz Wekerletelep témájú médiaállományokat. |
A Wekerletelep, régi hivatalos nevén Kispesti Állami Munkástelep[2] Budapest XIX. kerülete egyik sajátos karakterű városrésze, amely a 20. század elején keletkezett a Kispesthez tartozó területen végrehajtott tervszerű állami építkezés eredményeként. Kispest részeként 1950. január 1-jén csatolták Budapesthez.
Fekvése
A Kispest nyugati részén fekvő sík terület legmagasabb pontja a Kós Károly téri kis dombocska. A Nagykőrösi út, a Határ út, az Ady Endre út, valamint a Bercsényi utca és Rákóczi utca határolják.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/13/Wekerletelep%2C_Budapest_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg/230px-Wekerletelep%2C_Budapest_-_l%C3%A9gi_fot%C3%B3.jpg)
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/0/0a/Wekerletelep_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg/230px-Wekerletelep_l%C3%A9gi_felv%C3%A9telen.jpg)
Története
Előzmények
A 19. század utolsó negyedében Budapest lakossága két és félszeresére nőtt, miközben ugrásszerűen fejlődött a gyáripar és vidéki nincstelenek özönlöttek a munkahelyeket kínáló nagyvárosba. A lakásépítés nem tudott lépést tartani a népességbővüléssel, különösen mivel nagyon gyorsan emelkedtek az építőanyagárak és az építőipari munkabérek, miközben a fizetőképes kereslet, és az azt megteremtő hitelfelvételek szintje a magas infláció miatt alacsony maradt. Mindez kormányzati közbelépést követelt.
Kertvárosi építési mód
A sokemeletes bérházak helyett a kertvárosi jellegű építési módot Fleischl Róbert építész javasolta, mivel a lakásokra igényt tartók közt nagyon sok volt a vidékről jött ember, akik számára drasztikus változást jelentett volna, ha teljesen kiszakadnak a fás-kertes környezetből és nagy bérkaszárnyákban kell élniük. A kormány pályázatán nyertes építészek ennek a koncepciónak a jegyében háromféle épülettípust terveztek: családi házakat (ikerházakat, vagy sorházakat), bérházakat („csoportosított lakóházak”) és egyedülállók számára „garzonházakat”.
Az építkezés
![]() | Lásd még: Kós Károly tér |
A Wekerletelep építése 1908-ban kezdődött meg Wekerle Sándor politikus, miniszterelnök (és egyben egy ideig pénzügyminiszter) kezdeményezésére, miután állami eszközökből megvásárolták a Sárkány család eladó birtokát.[3] A munkástelepen az 1925. év végéig összesen 1007 ház épült 4412 lakással. 2, 3 és 4 lakásos földszintes, valamint 6, 8 és 12 lakásos kétszintes épületeket terveztek. Ez a lakáselosztás meghatározóvá vált nemcsak a telep arculata, hanem a társas kapcsolatok kialakulásának szempontjából is. A kisebb utcákban földszintes beépítés szerint telepítettek házakat, míg a legszélesebb utakat emeletes épületek határolták. Az építkezés irányítását Kós Károly, majd az ő Erdélybe történt hazatérése után, 1913-tól Tornallyay Zoltán végezte.
A telepen tervezett középületek közül mindenekelőtt a népoktatásügyet szolgáló épületeket húzták fel. 1911-től 1914-ig négy iskolát és két különálló óvodaépületet létesítettek 48 tanteremmel, 18 óvodahelyiséggel és két fedett tornacsarnokkal. 1912-ben felépítették a rendőrkapitányság épületét és a lovasrendőr-laktanyát, a következő évben pedig a postamesteri hivatal készült el.
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/3/3d/Budapest%2C_XIX._K%C3%B3s_K%C3%A1roly_t%C3%A9r%2C_Wekerletelep.jpg/250px-Budapest%2C_XIX._K%C3%B3s_K%C3%A1roly_t%C3%A9r%2C_Wekerletelep.jpg)
Mai mércével mérve is modern lakótelepet kaptak a beköltözők, a lakások kertje aktív tevékenységre adott lehetőséget. A kisméretű telkeket eredetileg munkásoknak szánták. A telep létesítésének első évében kizárólagosan állami alkalmazású családfők családja talált itt elhelyezést. 1914-ben az addig felépített lakásoknak közel 25%-át már idegen üzemek, főképpen a telepről könnyen megközelíthető magángyárak munkásai, valamint a telepen alkalmaztatást nyert tisztviselők, továbbá üzletbérlők és az állami rendőrség tagjai foglalták el. Később már jobbára csak a kispolgárság tagjai engedhették meg maguknak, hogy ide költözzenek.
Az egész telep megtervezésénél kiemelkedő fontosságú volt a környezetnek a közösség életére gyakorolt várható hatása, ezért a főteret mint kiemelkedően fontos területet, külön pályázat alapján akarták megépíteni, amit Kós Károly mint meghívott építész nyert meg. A teret körülvevő utcák sugaras rendszerét a központba vezető nyolc bekötőút alkotta. A teret a Heintz Béla által jóval később, 1930-ban elkészült katolikus templom zárja le. A főtér 2. és 3. számú épületét és a keleti kapuépítményt is Kós Károly tervezte. A kor neves építészei közül szép épületet tervezett Schodits Lajos,[4] Eberling Béla és Zrumeczky Dezső is. Néhány évvel később a tér 6. sz. épületét Wälder Gyula neobarokk jegyeket viselő épülete, majd Györgyi Dénes a tér 5. száma alatt, már későbbi kort idéző lakóháza követte. Figyelmet érdemel az 1912-ben felépült rendőrségi épület, amely szintén Schodits Lajos és Eberling Béla alkotása. A központban – ahol főleg tisztviselők laktak – üzletek sorakoztak, melyek többsége a mai napig boltként üzemel.
Megtervezett kertészet
A koncepciónak megfelelően a negyed építésekor ötvenezer fát ültettek el, a Fő teret (az 1970-es években Petőfi tér volt a neve, majd 1987-től Kós Károly nevét vette fel) virágokkal ültették tele, és a telepgondnokság kertészete a beköltöző lakóknak saját kertjük benövényesítésében és permetezésében is segédkezett. Mivel a homokos talaj jó volt a csonthéjasoknak, összesen tizenhatezer gyümölcsfát ültettek el, lakásonként négyet. A kerítések mellé sok helyen ribizlibokrok kerültek. 1917-ben olyan jó volt a termés, hogy átlagban az éves lakbér négyszeresét hozta vissza a lakóknak.[forrás?]
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/1/16/Lak%C3%B3h%C3%A1z_%281266._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_2.jpg/250px-Lak%C3%B3h%C3%A1z_%281266._sz%C3%A1m%C3%BA_m%C5%B1eml%C3%A9k%29_2.jpg)
Jellemzői
- A telep az Ebenezer Howard[5] nevével fémjelzett kertvárosmozgalom (Garden city movement) egyetlen magyar példája.
- A kisméretű telkekből álló telep településszerkezete szabályos, mértani alapú.
- A mértanilag kijelölt Fő térre Kós Károly erdélyi stílusjegyeket mutató díszkaput tervezett. A teret a Heintz Béla által 1930-ban tervezett Wekerlei Munkás Szent József-templom[6] zárja le, amelynek tornyáról messziről megállapítható a központ helye.
A Zrumeczky-féle nyugati kapu Wekerletelep talán egyik legismertebb, legjellegzetesebb épülete. A legjobban tükrözi a népi építészeti hagyományokat. Sok terméskő, rönk és gerenda alkotja a kaput. A kapu főbejárata háromszög alakú faépítmény, mely hangsúlyozza az alatta futó út kiemelkedő szerepét; ehhez kapcsolódik két oldalról egy-egy kisebb kőépületrész, amelyek alagsorai szintén átjáróként funkcionálnak a gyalogosok számára.
Televíziós sorozataok háttereként
Egyebek mellett a Patika és az ismertebb Barátok közt című magyar televíziós sorozatok külső jeleneteit a Wekerletelep utcáin és terein forgatták. Az utóbbi főcímében látható ház a Kós Károly tér egyik jellegzetes épülete. A sorozatban ebben laknak a főszereplők, itt élik mindennapjaikat. A "Mátyás király tér" a "Kós Károly tér" fiktív neve. A sorozatban gyakran látható 99-es jelzésű autóbusz a valóságban is arra közlekedik. (A járat útja során Mátyás teret és Mátyás király teret egyaránt érint.)
A Wekerlei Társaskör Egyesület
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/RozmannAkos_Tas2.jpg/250px-RozmannAkos_Tas2.jpg)
- 1992-ben alakult a Wekerlei Társaskör Egyesület (becenevén Wekerle Társaskör). Címe: Kós Károly tér 10.
Céljai
Célja a wekerlei városrész helytörténeti, településszerkezeti és építészeti, továbbá természeti értékei megóvásának és gyarapításának elősegítése, közösségének fejlesztése, lakói jobb helyi közérzetének, a közügyek iránti nagyobb érdeklődésének, helyi lokálpatriotizmusának erősítése, közreműködés a városrész rendjének, tisztaságának javításában. Célja továbbá a Wekerletelep szépítésében, építésében, környezetrendezési és közlekedési rehabilitációjában való közreműködés, a lakosság bevonása a városrésszel kapcsolatos fejlesztési elképzelések és tervek megvitatásába és megvalósításába, ennek érdekében egyéni és társadalmi erők összefogásával közösségi létesítmények létrehozása és működtetése, továbbá a társadalmi akciók kezdeményezése, szervezése, a baráti, a jószomszédi kapcsolatok és a társasági élet erősítése, a hagyományok irodalmi, művészeti- és sportemlékek felkutatása, gondozása, ilyen jellegű és egyéb közösségi programok rendezése.
Örökségvédelem
Wekerletelep 2011 szeptemberében vált véglegesen műemléki jelentőségű területté (MJT). A jogszabályok szerint ezért felül kell vizsgálni a negyed szabályozási tervét. Ezzel összefüggésben műemléki és energetikai szakemberek, valamint a lakosság bevonásával civil projekt indult, hogy olyan műszaki megoldásokat találjanak, amelyek összehangolják az érték- és környezetvédelmi szempontokat. Az Energiahatékony Wekerle elnevezésű projekt javaslatai kitérnek többek között a nyílászárók elhelyezésére, a homlokzat hőszigetelésére, a tetőtér beépítésére, az épületgépészeti berendezésekre és a megújuló energiaforrások alkalmazására is.
Jegyzetek
- ↑ a KSH 2001-es népszámlálási adatai
- ↑ https://pestbuda.hu/cikk/20210926_a_kispesti_wekerletelep_is_orzi_a_szaz_eve_elhunyt_miniszterelnok_emleket
- ↑ Wekerle Sándor és a Wekerletelep (sulinet.hu). [2007. november 3-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2006. november 14.)
- ↑ Schodits Lajos építész
- ↑ Howard, Ebenezer (1851-1928) bírósági alkalmazott. Elméleti leírásai alapján 1902-ben, London közelében felépítettek egy kertvárost (Letchworth).
- ↑ Budapesti Munkás Szent József katolikus templom (Budapest XIX.) (magyartemplomok.hu). [2011. július 16-i dátummal az eredetiből archiválva]. (Hozzáférés: 2007. január 13.)
Források
- Bóra Ferenc: Wekerle Sándor és a Wekerletelep
- 100 éves a Wekerletelep. Nemzetközi Tudományos Kertváros Építészeti Konferencia.
- Séta a Wekerletelepen
- László Gyula: Wekerle Állami Munkástelep monográfiája
További információk
- Wekerle telep képekben
- Magyar Építész Kamara nyilatkozata a Wekerletelep védelmére Archiválva 2020. december 27-i dátummal a Wayback Machine-ben
- Wekerletelep. Térképek
- A Wekerlei Társaskör Egyesület honlapja
- A Wekerlei Társaskör Egyesület alapszabálya
- Wekerletelep a Centenáriumi év után Archiválva 2009. március 4-i dátummal a Wayback Machine-ben
Kapcsolódó szócikkek
- Wekerle Sándor
- Kispest
- Állami lakótelepek Magyarországon