Arendal og Grimstad
Arendal og Grimstad var en valgkrets ved stortingsvalgene 1844 - 1921.
Valgordningen
Fra Riksforsamlingen og det første Stortinget i 1814 utgjorde kjøpsteder egne valgkretser, til forskjell fra amtenes landvalgkretser, ved stortingsvalg. Arendal hadde hatt kjøpstadsrettigheter siden 1723. Grimstad fikk kjøpstadsrettigheter i 1816, men hadde færre enn 50 stemmeberettigede fram til stortingsvalget 1832, og stemte dermed sammen med amtet. Fra stortingsvalget 1835 dannet Arendal og Grimstad en felles kjøpstadskrets. Grimstad måtte hatt flere enn 150 stemmeberettigede for å bli en egen krets.[a] Det skjedde aldri så lenge bestemmelsen gjaldt.[2]
Arendal og Grimstad valgte én representant i periodene 1835–1856 og 1865–1921 og to representanter i perioden 1857–1864. Ved stortingsvalget i 1921 ble kretsen slått sammen med Risør, Brevik, Kragerø, Notodden, Skien og Porsgrunn til en felles krets for kjøpstedene i Telemark og Aust-Agder fylker.[3] Ved stortingsvalget i 1953 ble ordningen med egne kjøpstedskretser avsluttet, og Arendal og Grimstad gikk inn i Aust-Agder fylke.
Liste over stortingsrepresentanter for Arendal og Grimstad
Listen dekker alle som representerte kjøpstedene Arendal og Grimstad på Stortinget fra 1835 til 1921. Listen omfatter alle faste representanter og alle som møtte fast som vara for regjeringsmedlemmer eller avdøde representanter.
1835–1883
Navn | Stilling | Periode | Merknader |
---|---|---|---|
Lange, Otto VincentOtto Vincent Lange | Tollkasserer | 1836–1838, 1839–1841, 1842–1844, 1845–1847, 1848–1850, 1851–1853, 1854–1856 | |
Stephansen, Lauritz ChristianLauritz Christian Stephansen | Handelsmann og skipsreder | 1858 | Sykdomsforfall 1857 |
Smith-Petersen, MortenMorten Smith-Petersen | Skipsreder | 1857, 1859–1861, 1865–1867, 1868–1870, 1871–1873 | Suppleant for Stephansen 1857 |
Helliesen, Henrik LaurentiusHenrik Laurentius Helliesen | Amtmann | 1862–1863 | Utnevt til statsråd 1863 |
Foss, WilhelmWilhelm Foss | Kjøpmann | 1863–1864 | Suppleant for Helliesen |
Hanssen, Johan Jørgen LangeJohan Jørgen Lange Hanssen | Leder i forsikringsselskap | 1874–1876 | |
Schrøder, OleOle Schrøder | Overrettssakfører | 1877–1879, 1880–1882 |
Representanter under parlamentarismen (1883–1921)
- Partier
Høyre Venstre Samlingspartiet Frisinnede
Representant | Stilling | Partitilhørighet | Periode(r) | Merknader | ||
---|---|---|---|---|---|---|
![]() | Schrøder, OleOle Schrøder (1834–1892) | Overrettssakfører | Høyre | 1883–1888 | ||
![]() | Christensen, Thorvald ChristianThorvald Christian Christensen (1833-1913) | Tollkasserer | Høyre | 1889–1891 | ||
![]() | Smith-Petersen, Fredrik AntonFredrik Anton Smith-Petersen (0-0) | Skipsreder | Høyre | 1891 | Suppleant for Christensen | |
![]() | Evensen, Claus BomhoffClaus Bomhoff Evensen ((1848-1926) | Visekonsul | Høyre | 1892–1894 | ||
![]() | Klem, Gottfried GustavGottfried Gustav Klem (1851-1907) | Byfoged | Høyre | 1895–1897 | ||
![]() | Smith, Axel Christian RosenkrantzAxel Christian Rosenkrantz Smith (1956–1935) | Skipsreder | Høyre | 1898–1900 | ||
![]() | Frøstrup, Johan Henrik KintzellJohan Henrik Kintzell Frøstrup (1952–1929) | Overrettssakfører | Høyre | 1901–1903 | ||
![]() | Prebensen, Nikolai Christian GroveNikolai Christian Grove Prebensen (1850–1938) | Amtmann | Høyre | 1904–1906 | ||
![]() | Mørland, Terje AnderssønTerje Anderssøn Mørland (1854–1937) | Trelasthandler | Samlingspartiet | 1904–1907 | ||
![]() | Zwilgmeyer, Ludvig DaaeLudvig Daae Zwilgmeyer (1855–1910) | Sogneprest | Høyre og Frisinnede Venstre | 1910 | Døde 1910 | |
![]() | Spangelo, HenrikHenrik Spangelo (1858–1926) | Overrettssakfører | Frisinnede Venstre og Høyre | 1910–1912, 1913–1915 | Suppleant for Zwilgmeyer fra 1910 | |
![]() | Løvold, HalvorHalvor Løvold (1875–1950) | Direktør og kaptein i marinen | Høyre | 1916–1918 | ||
![]() | Spangelo, HenrikHenrik Spangelo (1858–1926) | Sorenskriver | Frisinnede Venstre og Høyre | 1919–1921 |
Valgresultater
Valgene før 1906 foregikk i to omganger. Først valgte et valgting et gitt antall valgmenn. Det påfølgende valgmannstinget valgte stortingsrepresentant og vararepresentant. Siden 1906 har det vært direkte valg til Stortinget, de første fem gangene i enkeltmannskretser.
Valgår | Venstre | Samlingspartiet | Socialistene | |||||||||
---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|---|
1. valgomgang | 2. valgomgang | 1. valgomgang | 2. valgomgang | 1. valgomgang | 2. valgomgang | |||||||
Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | Stemmer | Andel | |
1906[4] | 413 | 31,1% | 678 | 47,9% | 526(Saml og T) | 39,7% | 695 | 49,1% | 70 | 5,3% | 40 | 2,8% |
307 (Saml og H) | 23,2% | |||||||||||
1909[5] | 591 | 25,1% | 1 232(Høyre og FV) | 52,3% | 521 | 22,1% | ||||||
1912[6] | 488 | 22,2% | 1 110(FV og H) | 50,5% | 471 | 21,4% | ||||||
120(H) | 5,5% | |||||||||||
1915[7] | 1 075 | 27,9% | 682 | 17,2% | 1 635(H og FV) | 42,5% | 2 019 | 50,8% | 1 139 | 29,6% | 1 272 | 32,0% |
1918[8] | 640 | 17,1% | 2 071(FV og H) | 55,3% | 1 033 | 27,6% |
Fotnoter
- ^ Grunnlovsbestemmelse av 17. mai 1814, §57: «Har en Kjøbstad færre end 150 stemmeberettigede Indvaanere, sender den sine Valgmænd til nærmeste Kjøbstad, for at stemme i Forening med dennes Valgmænd, og ansees da begge Kjøbstæder som eet District.»[1]
Referanser
- ^ Olafsen, Arnet (red.) (1903). «Norges Riges Grundlov». Norske Forfatningslove. Kristiania: Steenske bogtrykkeri og forlag. s. 28.
- ^ Utheim, John (1895). Valgmandsvalgene og Storthingsvalgene 1815–1885 (PDF). Norges offisielle statistikk, III, 219. Kristiania: Statistisk sentralbyrå, i kommisjon hos Aschehoug & Co. s. 103.
- ^ Haffner, Vilhelm (1949). Stortinget og statsrådet : med tillegg til Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814-1914. B. 1 : Biografier med tillegg til Tallak Lindstøl: Stortinget og Statsraadet 1814-1914. Oslo: Aschehoug. s. 68–72.
- ^ «Norges offisielle statistik V.049.» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
- ^ «Norges Offisielle Statistikk. V. 128» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
- ^ «Norges Offisielle Statistikk. V. 189» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
- ^ «Norges Offisielle Statistikk VI. 065» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
- ^ «Norges Offisielle Statistikk VI. 150» (PDF). Statistisk sentralbyrå.
- v
- d
- r