Autoritetsargument
Autoritetsargument (latin: argumentum ad verecundiam) også appellere til autoritet er en vanlig form for argument som leder til en tankefeil (logisk feilslutning) når brukt i en logisk eller vitenskapelig argumentasjon.[1][2]
I uformell argumentasjon er å appellere til autoritet en form for argument som forsøker å etablere en statistisk syllogisme.[3] Å appellere til autoritet er avhengig av et argument på formen:[4]
- A er en autoritet på et bestemt område
- A sier noe om det området
- A har antagelig rett
Feilaktige eksempler på bruk av appell til autoritet inkluderer bruk i sammenheng med logisk-resonnement, og appellere til posisjonen til en autoritet eller autoriteter for å tilbakevise bevis,[5][6][7] da autoriteter kan gjøre feilaktige bedømmelser ved feil, bias, uærlighet eller falle for gruppetenkning.[8] Dermed er å appellere til en autoritet ikke et troverdig argument for å stadfeste fakta, da sannhet eller løgn, eller rimelighet eller urimelighet av en tro, er uavhengig av de som godtar eller avviser den.[9]
Se også
- Ipse dixit
- Uformel feilslutning
- Name-dropping
- Manifesto of the Ninety-Three
- Woozle-effekt
Referanser
- ^ Gass, Robert. «Common Fallacies in Reasoning». California State University Fullerton. Arkivert fra originalen Bruk av
|arkiv_url=
krever at|arkivdato=
også er angitt (hjelp). Besøkt 13. august 2015. «Arkivert kopi». Arkivert fra originalen 9. juli 2015. Besøkt 3. januar 2016. - ^ Umpleby, Stuart (1990). «The science of cybernetics and the cybernetics of science» (PDF). Cybernetics and Systems: An International Journal.
- ^ Boyd, Robert (1993). «Argument Analysis and Critical Thinking». Korean Journal of Thinking and Problem Solving: 55.
- ^ Gootendorst, Rob. Some Fallacies about Fallacies. Argumentation: Across the lines of discipline. s. 388.
- ^ F. Bex, H. Prakken, C. Reed (2003). «Towards a formal account of reasoning about evidence: argumentation schemes and generalisations» (PDF). Artificial Intelligence and Law: 133. Arkivert fra originalen (PDF) Bruk av
|arkiv_url=
krever at|arkivdato=
også er angitt (hjelp). Besøkt 3. januar 2016. CS1-vedlikehold: Flere navn: forfatterliste (link) «Arkivert kopi» (PDF). Arkivert fra originalen (PDF) 5. mars 2016. Besøkt 3. januar 2016. - ^ Baronett 2008, s. 304.
- ^ Walton 2008, s. 89.
- ^ Easton, Matt (9. juli 2015). Don't trust historians! or English archers... Schola Gladiatoria.
- ^ Carroll, Robert. «Appeal to Authority». The Skeptic's Dictionary. Arkivert fra originalen Bruk av
|arkiv_url=
krever at|arkivdato=
også er angitt (hjelp). Besøkt 12. april 2019. «Arkivert kopi». Archived from the original on 12. september 2018. Besøkt 12. februar 2021. CS1-vedlikehold: Uheldig URL (link)
Kilder
- Baronett, Stan (2008). Logic. Upper Saddle River, NJ: Pearson Prentice Hall.
- Walton, Douglas (2008). Informal Logic. London: Cambridge University Press. ISBN 0-521-71380-3.
Eksterne lenker
Wikiquote: Autoritetsargument – sitater
- v
- d
- r
- Ad nauseam
- Argumentum ad ignorantiam
- Argumentum ad lapidem / Bevis ved påstand
- Argumentum e silentio
- Avledningsmanøver
- Blindspor
- Appeal to worse problems
- Two wrongs make a right
- Invincible ignorance
- Moralsk feilslutning / Naturalistisk feilslutning
- Non sequitur
- Rasjonalisering
- Special pleading
- Stråmann
- Klisjé
- Jeg har rett til å ha min egen mening
- Smiger
- Argumentum ad novitatem
- Argumentum ad misericordiam
- Argumentum ad odium
- Ab absurdo
- Tenk på barna
- In-group favoritism
- Invented here-syndrom / Not invented here-syndrom
- Øyboermentalitet
- Skremselspropaganda
- Wisdom of repugnance
Ad hominem: |
|
---|---|
|
- Måtehold
- Popularitet
- argumentum ad temperantiam
- Liste over tankefeil
- Andre typer tankefeil