Ayn al-Arab
Ayn al-Arab | |||
---|---|---|---|
Land | ![]() | ||
Grunnlagt | 1915 | ||
Postnummer | C1946 | ||
Areal | 7 km² | ||
Befolkning | 44 821 (2004) | ||
Bef.tetthet | 6 403 innb./km² | ||
Høyde o.h. | 520 meter | ||
![]() Ayn al-Arab 36°53′28″N 38°21′13″Ø | |||
Ayn al-Arab på Commons |
Ayn al-Arab (arabisk: عين العرب, ‘Ayn al-‘Arab, kalt Kobane på kurdisk) er en by nord i Syria i guvernementet Aleppo. Ifølge Syrisk statistisk sentralbyrå (CBS) hadde Ayn al-Arab et folketall på 44 821 i 2004.[1] Innbyggerne i Ayn al-Arab er nå for det meste kurdere. Embedsfolk og politi kommer derimot fra andre deler av Syria. Frem til 1970-årene bodde det også en god del armenske familier der, men de er senere reist til større byer som Aleppo eller til Armenia.
Historie
Ayn al-Arab begynte som en stasjon bygd i 1912 ved Bagdadbanen. Armenere som flyktet fra folkemordet i Anatolia grunnla en landsby ved togstasjonen i 1915, og ikke lenge etter kom det også kurdere tilflyttende. Etter demarkasjonen av grensen mellom Syria og Tyrkia langs jernbanelinjen i 1921, ble en mindre del av den opprinnelige by liggende på tyskisk side.
Byen ligger altså kloss inntil den syrisk-tyrkiske grense og midt i mot den tyrkiske by Suruç i provinsen Şanlıurfa. Ayn al-Arab ligger 160km nordøst for Aleppo og 30km øst for elven Eufrat.
Større kurdiske eşirets her er Berazan og Kêtikan. Kjente i disse stammene var f. eks. Bozan Beg, hans nevø Şahin Şahin (begge politikere), og kunstnerne og forfatterne Mişoyê Bekebûrê, Polat Can og Jan Dost, og politikeren Salih Muslim.
Slaget om Kobane
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/e/ed/Coalition_Airstrike_on_ISIL_position_in_Kobane.jpg/250px-Coalition_Airstrike_on_ISIL_position_in_Kobane.jpg)
I september 2014 gikk den islamistiske opprørsgruppa ISIL til angrep på Kobane (Ayn al-Arab). I løpet av få dager var landsbygda erobret og ISIL trengte inn i selve byen Kobane. Hundretusener sivile flyktet over grensa til Tyrkia.
De kurdiske makthaverne i byen, partietPYD som er alliert med PKK i Tyrkia], ba om internasjonal hjelp. Tyrkiske stridsvogner ble plassert langs grensa, men greip ikke inn i kampene. Den tyrkiske presidenten, Recep Tayyip Erdoğan, uttalte at Tyrkia ikke ville gripe inn i en kamp mellom to terroristgrupper. Imidlertid valgte USA og Frankrike å sette inn flyvåpen, først ved å slippe forsyninger til byens forsvarere. Deretter fulgte ei lang rekke flyangrep på ISILs stillinger, som gjorde det mulig for de kurdiske geriljastyrkene å holde stand gjennom harde gatekamper, ofte fra hus til hus. I slutten av november fikk PYD dessuten støtte av kurdiske peshmerga-styrker fra den kurdiske regionen i Irak, som i en overraskende utvikling fikk tillatelse il å passere gjennom tyrkisk område.
I januar 2015 ble det klart at ISIL var på retrett for de kurdiske styrkene, og i februar erklærte PYD at byen Kobane var befridd for jihadister. I dagene som fulgte rykket de kurdiske styrkene også inn i landsbyene omkring byen.
Referanser
- ^ Folketelling 2004. Syrisk statistisk sentralbyrå (CBS). Aleppo guvernement.