DS «Oslo»
1961–1968: «Kefallinia»
![Norges flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/8/89/Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg/22px-Flag_of_Norway_%28ef2b2d_for_red_%26_002868_for_blue%29.svg.png)
1959–1968:
![Hellas’ flagg](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5c/Flag_of_Greece.svg/22px-Flag_of_Greece.svg.png)
1959–1961: Epirotiki Steamship Navigation
1961–1968: Ionian Steamship Company
DS «Oslo» (kallesignal LHPN) var et kombinert passasjer- og lasteskip som ble overlevert rederiet Arendals Dampskibsselskab (ADS) i 1929. Skipet var byggnummer 294 ved Nylands mekaniske verksted i Oslo. Skipet gikk i kystpostruten mellom Oslo og Bergen, bare avbrutt av 6 måneder som avløserskip i Hurtigruten i 1948. I 1959 ble skipet solgt til et gresk rederi. I 1968 brøt det ut brann ombord, og skipet ble kondemnert og senere hugget opp.
Historie
DS «Oslo» ble overlevert i oktober 1929, og ble satt inn i kystruten mellom Oslo og Bergen sammen med skip fra Det Stavangerske Dampskibsselskab (DSD). I januar 1948 leide Det Nordenfjeldske Dampskibsselskab (NFDS) inn DS «Oslo» som erstatning for rederiets hurtigruteskip DS «Kong Harald» som var på verksted for oppgradering og modernisering. DS «Oslo» seilte i hurtigruten fram til juni i 1948, da DS «Kong Harald» kom tilbake fra verkstedoppholdet. Etter dette ble DS «Oslo» levert tilbake til Arendals Dampskibsselskab og satt inn igjen i kystruten Oslo – Bergen. Kystruten fikk etterhvert konkurranse fra jernbane og veitrafikk, og høsten 1958 ble DS «Oslo» tatt ut av ruten. I mai 1959 ble skipet solgt til det greske rederiet Epirotiki Steamship Navigation Company i Pireus for 21 000 britiske pund, og omdøpt «Aegus». Skipet ble satt inn i rutetrafikk mellom Pireus og øyene i Egeerhavet. I 1961 kjøpte Ionian Steamship Company (også fra Pireus) «Aegus» og døpte henne om til «Kefallinia». Ved Ambelaika utenfor Pireus brøt det 15. mai 1968 ut brann ombord under forberedelser til sommersesongen. «Kefallinia» sank på grunt vann og ble kondemnert. Noen år senere ble vraket hevet og hugget opp.
Skipet
DS «Oslo» var bygd som et kombinert passasjer- og lasteskip (kystruteskip). Ved levering var tonnasjen 881 bruttoregistertonn og 474 nettoregistertonn. Hovedmaskinen var en kullfyrt dobbel compound dampmaskin med Lentz ventilsystem. Oppgitt ytelse var 1 350 ihk (indikerte hestekrefter), noe som ga en toppfart på 14,5 knop. I 1949/1950 ble hovedmaskinen ombygd til oljefyring ved Drammen Slip & Verksted. DS «Oslo» var sertifisert for 600 passasjerer i innaskjærsfart, og hadde 1. plass (1. klasse) plassert akter med 104 køyeplasser. 2. plass hadde 51 køyeplasser, og var plassert forut.
Se også
Litteratur
- Dag Bakka jr. – Hurtigruten, sjøveien mot nord (side 139). Seagull Publishing 2003 – ISBN 82-91258-17-1
- Mike Bent – Coastal Express: The Ferry to the Top of the World (engelsk) (side 217). Conway Maritime Press Limited, 1987. ISBN 0 85177 446 6
- Hurtigrutene.info – Omfattende uoffisiell side om hurtigrutene Besøkt 28. november 2008
- Tyskspråklig side om hurtigrutene (velg Geschichte 1945–1988 og D/S Oslo) Besøkt 28. november 2008
- Mike Bents hurtigrutesider – DS Oslo (engelsk)[død lenke] Besøkt 28. november 2008
- v
- d
- r
- DS «Vesteraalen» (1891)
- DS «Sirius»
- DS «Olaf Kyrre»
- DS «Erling Jarl» (1895)
- DS «Jupiter» (1856)
- DS «Sigurd Jarl» (1894)
- DS «Orion»
- DS «Kong Halfdan»
- DS «Capella»
- DS «Astræa»
- DS «Haakon Adalstein»
- DS «Lyra» (1905)
- DS «Haakon Jarl» (1879)
- DS «Richard With» (1909)
- DS «Midnatsol» (1910)
- DS «Hera»
- DS «Polarlys» (1912)
- DS «Finmarken» (1912)
- DS «Kong Haakon»
- DS «Kong Harald» (1890)
- DS «Neptun»
- DS «Haakon VII»
- DS «Dronning Maud»
- DS «Sanct Svithun» (1927)
- DS «Mira»
- DS «Irma»
- DS «Prinsesse Ragnhild»
- DS «Lofoten» (1932)
- DS «Nordnorge» (1924)
- DS «Prins Olav»
- DS «Nordstjernen» (1937)
- DS «Ariadne»
- MS «Hadsel»
- MS «Ragnvald Jarl» (1930)
- DS «Sigurd Jarl» (1942)
- DS «Christiania»
- DS «Skjerstad»
- MS «Erling Jarl» (1949)
- MS «Midnatsol» (1949)
- MS «Vesterålen» (1950)
- MS «Sanct Svithun» (1950)
- MS «Nordlys» (1951)
- MS «Håkon Jarl» (1952)
- MS «Polarlys» (1952)
- MS «Barøy» (1952)
- MS «Nordstjernen» (1956)
- MS «Finnmarken» (1956)
- MS «Ragnvald Jarl» (1956)
- MS «Harald Jarl» (1960)
- MS «Lofoten» (1964)
- MS «Kong Olav»
- MS «Nordnorge» (1964)
- MS «Midnatsol» (1982)
- MS «Narvik»
- MS «Vesterålen» (1983)
- MS «Kong Harald» (1993)
- MS «Richard With» (1993)
- MS «Nordlys»
- MS «Nordkapp»
- MS «Polarlys» (1996)
- MS «Nordnorge» (1997)
- MS «Finnmarken» (2002)
- MS «Trollfjord»
- MS «Midnatsol» (2003)
- MS «Spitsbergen»
- MS «Havila Capella»
- MS «Havila Castor»
- MS «Havila Polaris»
- MS «Havila Pollux»
og avløserskip
- DS «Lofoten» (1884)
- DS «Røst»
- DS «Andenæs»
- DS «Olaf Trygvesøn»
- DS «Tordenskjold»
- DS «Mosken»
- DS «Kong Gudrød»
- DS «Mercur»
- DS «Barøy» (1929)
- DS «Nova»
- DS «Ryfylke»
- DS «Nordnorge» (1883)
- DS «Lyra» (1912)
- DS «Lyngen»
- DS «Dronningen»
- DS «Saltdal»
- MS «Ottar Jarl»
- DS «Oslo»
- MS «Sørøy»
- MS «Alta»
- MS «Kronprinsesse Märtha»
- MS «Salten»
- DS «Jupiter» (1916)
- MS «Meteor»
- MS «Ingøy»