De unges Forbund
De unges Forbund er et drama av Henrik Ibsen utgitt i 1869. Stykket hadde premiere på Christiania Theater 18. oktober 1869.
Rollene
- Kammerherre Bratsberg, jernverkseier
- Erik Bratsberg, hans sønn, juridisk kandidat og grosserer
- Thora, hans datter
- Selma, grossererens frue:
- Doktor Fjeldbo, verkslege
- Sakførerer Stensgård
- Proprietær Monsen på Storli
- Bastian Monsen, hans sønn
- Verksforvalter Ringdal
- Gårdbruker Anders Lundestad
- Daniel Hejre
- Madam Rundholmen, landhandlerenke
- Boktrykker Aslaksen
- En tjenestepike hos kammerherren
- En pike hos madam Rundholmen
Bakgrunn
Daniel Hejre, som er en kvikk, ful kar, som har mistet sin formue, anses å være basert på Knud Ibsen, Ibsens far.[1]
Handlingen
Sakfører Stensgård er en ambisiøs ung mann som ønsker å gjøre politisk karriere i en liten norsk by. På en 17. mai-feiring holder han en flammende politisk tale og angriper den lokale jernverkseier, kammerherre Bratsberg. Han erklærer at han vil stifte et nytt radikalt parti, De unges forbund. Bratsberg tror imidlertid at angrepene i talen er rettet mot hans konkurrent og motstander, proprietær Monsen. Stensgård blir derfor til å begynne med en velkommen gjest i kammerherrens hus.
Stensgård har tidligere beilet til Monsens datter Ragna, men bestemmer seg nå for at han vil gifte seg med Bratsbergs datter Thora i stedet. Han gir Bratsberg en storslagen offentlig unnskyldning, men kammerherren blir rasende og viser ham døren.
Når Stensgård får rede på at Bratsbergs sønn Erik har forfalsket en veksel med farens underskrift for å skaffe penger til noen risikable forretninger han har med Monsen, vender han for et øyeblikk oppmerksomheten tilbake til Ragna, og planlegger å fri til henne. Men siden også Monsen risikerer å bli skandalisert gjennom disse forretningene, frir Stensgård i stedet, for sikkerhets skyld, til den rike enken madam Rundholmen.
Det viser seg imidlertid at det bare var Monsen og ikke Bratsberg som var involvert i vekselfalskneriet, og Stensgård flytter igjen oppmerksomheten og planene om frieri tilbake til Thora. Men nå vil hun ikke lenger ha ham, og madam Rundholmen har også, på grunn av et kjærlighetsbrev som ble forbyttet, valgt å forlove seg med Monsens sønn, Bastian. Resultatet blir at Stensgård står tilbake uten noen ekteskapspartner. Han forlater byen, og alt faller tilbake til sine vante former, bare med den forskjell at byen nå har en rekke nyforlovede og lykkelige par.
Visningshistorie
TV-serie
- De unges forbund
Sitater
- «Vi ejer Tiden, men Tiden ejer ogsaa os»
Trivia
Litteratur
- Utgaven fra 1895 hos Nasjonalbiblioteket.
- En online oppsetning av Henrik Ibsens De unges Forbund (1869).
Referanser
- ^ Helge Bugge Eriksen: Henrik Ibsen. Familie, oppvekst, minner Arkivert 24. november 2011 hos Wayback Machine., Skiensatlas
Eksterne lenker
- De unges Forbund (førsteutgave, 1869, Gyldendalske Boghandel)
- NRK Fjernsynsteatret: De unges forbund i NRK Nett-TV (tilgjengelig for norske IP-adresser).
- v
- d
- r
- Catilina 1850
- Kjæmpehøjen 1850
- Norma 1851
- Sancthansnatten 1852
- Gildet paa Solhoug 1855
- Fru Inger til Østeraad 1857
- Olaf Liljekrans 1857
- Hærmændene paa Helgeland 1858
- Kjærlighedens Komedie 1862
- Kongs-Emnerne 1864
- Brand 1866
- Peer Gynt 1867
- De unges Forbund 1869
- Digte 1871
- Kejser og Galilæer 1873
- Samfundets Støtter 1877
- Et dukkehjem 1879
- Gengangere 1881
- En folkefiende 1882
- Vildanden 1884
- Rosmersholm 1886
- Fruen fra havet 1888
- Hedda Gabler 1890
- Bygmester Solness 1892
- Lille Eyolf 1894
- John Gabriel Borkman 1896
- Når vi døde vågner 1899
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/5/5a/Ibsen_photography.jpg/50px-Ibsen_photography.jpg)
Portal: Litteratur