Donnchad Donn
Donnchad Donn Overkonge av Irland | |||
---|---|---|---|
Født | ukjent Irland | ||
Død | 944 Irland | ||
Beskjeftigelse | Monark ![]() | ||
Embete |
| ||
Ektefelle | Cainnech (d. 929), datter av Canannán (Cenél Conaill) Órlaith (d. 941), søster av Brian Boru Dublemna (d. 943), datter av kongen av Breífne | ||
Far | Flann Sinna[1] | ||
Mor | Gormlaith ingen Flann mac Conaing | ||
Søsken | Gormflaith ingen Flann Sinna | ||
Barn | Sønner:Conn (d. 944), Óengus (d. 945), Domnall Donn (d.952). Døtre Flann (d. 940) og Óebfhinn (d.952). | ||
Annet navn | Donnchad Donn mac Flainn Duncan Brunhår | ||
Regjeringstid | 919–944 |
Donnchad Donn mac Flainn (død 944) var konge av Míde og overkonge av Irland fra 919 til 944. Donnchad tilhørte klanen Clann Cholmáin av den sørlige Uí Néill, og var sønn av den tidligere overkongen Flann Sinna.
Tidlige år
Det er ikke kjent når Donchad Donn ble født, men han var sannsynligvis voksen allerede i 904 da han ser ut til å ha ledet et opprør mot Flann Sinna, sin egen far, i Kells. Ulsterannalene forteller at mange av Donnchads støttespillere ble halshugget, og at Flann vanhellighet Kells for å få tak i Donnchad.[2]
I 910 forteller annalene at Flanns sønner var med ham da han påførte mennene fra Breífne nederlag, og i 913 ledet Donnchad sammen med sin svoger Mael Mithig mac Flannacán en styrke som seiret over styrker fra det sørlige Brega og Laigin.[3]
Broren Óengus var den som var utsett som Flanns arving, men den 7. februar 915 døde han. Det later til at Flann da utså Niall Glúndub, som var gift med Flanns datter Gormlaith, til ny arving. Samme år gjorde Donnchad sammen med sin bror Conchobar mac Flainn igjen opprør mot faren. Niall Glúndub førte en hær fra nordlige Uí Neíll sørover til Mide,nedkjempet opprøret og tvang brødrene til å underordne seg sin far igjen.[4]
27. november 916 døde Flann Sinna i en alder av 68 år. Niall Glúndub etterfulgte ham som overkonge, og Cochobar som konge av Mide. Anført av Sigtrygg Caech og Ragnall vendte den norrøn-gæliske Ivarætten tilbake til Irland i 917. Trass i offensiv innsats fra Niall fikk de fotfeste og kontroll over Dublin igjen. I 919 led Nialls styrker et avgjørende nederlag utenfor Dublin, og både Niall, Conchobar, Mael Mithig og flere andre irske ledere ble drept.[5]
Overkonge
Donnchad etterfølger Conchobar som konge av Mide, og Niall Glúndub som overkonge av Irland. For å sikre sin posisjon lot han umiddelbart broren Aed blinde.[6] To år senere drepte han en annen av sine brødre, Domnall. Annalisten refererer dette nøkternt:[7]
- Domnall, barnebarn av Máel Sechnaill, ble ved svik drept av sin bror Donnchad, hvilket var passende.
I 928 tok han også livet av nevøen Mael Ruanaid, sønn av Conchobar.[8]
Donnchad oppviste ikke samme effektivitet i kampen mot de norrøne som mot sin egen slekt. I 920 fører han riktignok en effektiv kampanje mot «hedningene» i det området som i dag er grevskapet Louth, og «et stort antall av dem blir drept».[9] Ellers i Donnchads regjeringstid er det Muichertach mac Néill, Niall Glúndubs sønn og etterfølger som konge av Ailech som fører an i kampen mot de norrøne. Han hadde flere seire mot de norrøne fra Dublin, og omtales ved sin død som «den vestlige verdens Hector».[10] Han var Donnchads naturlige etterfølger, men ble drept av Blacair Godfredsson i 26. februar 943, året før Donnchad døde. Donnchads forhold til Muichertag var ikke godt, selv om Muichertag var gift med hans datter Flann. Annalene forteller om konflikter mellom dem i 927, 928 og 938. Flann dør i 940, og i 941 herjer Muichertag Mide, Osraige og Munster og demonstrerer med tydelighet sin egen makt og Donnchads begrensede autoritet.
Donnchad dør i 944, og blir etterfulgt som overkonge av søstersønnen Congalach Cnogba, fra Síl nÁedo Sláine greina av Uí Néill. Donnchads sønn Óengus blir konge av Mide.
Familie
Donnchad var gift tre ganger. Hans første kone var Cainnech, datter av Canannán, som ledet den nordlige Ui Néill greina Cenél Conaill. Hun døde i 929. Hans andre kone var Órlaith, datter av Cennétig mac Lorcáin av klanen Dal gCais og søster av den senere overkonge Brian Boru. Órlaith ble drept i 941, tilsynelatende var drapet beordret av Donnchad. En teori går ut på at dette kom av at hun skulle ha hatt et forhold til sin stesønn Óengus. Donnchads tredje kone, Dublemna var datter av kongen av Breífne, og døde i 943. Charles Doherty bemerker at Donnchads koner alle kom fra familier som var i vekst. Ua Canannáin fra Cenél Connaill, Dál gCais fra Thomond, og Ua Ruairc fra Bréifne skulle bli blant de ledende familiene på 1000-tallet og 1100-tallet.[trenger referanse]
Donnchads sønner var Conn (død 944), hans etterfølger Óengus (død 945) og Domnall Donn (død 952), som var far til den framtidige ovrekongen Máel Sechnaill mac Domnaill. Hans døtre var Flann (død 940) som var gift med Muirechertach mac Néill, og Óebfhinn (død 952).
Litteratur
- Donnchadh Ó Corraín, «Vikings in Ireland and Scotland in the Ninth Century». I: Peritia 1998. Årbok for Medieval Academy of Ireland. issn 0332-1592 pdf
- Donnchadh Ó Corraín, The Vikings & Ireland pdf
- Annalene av de fire mesterne
- Inisfallen-annalene
- Ulster-annalene
Sekundær litteratur
- Byrne, Francis John, Irish Kings and High-Kings. Batsford, London, 1973. ISBN 0-7134-5882-8
- Doherty, Charles (2004). Donnchad Donn mac Flainn (d. 944). Oxford Dictionary of National Biography,. Oxford University Press. Retrieved on 2007 February 15. pdf (krever abonnement)
Referanser
- ^ The Peerage[Hentet fra Wikidata]
- ^ Ulsterannalene (AU) 904.2 Sarugad Cenannsa la Flann m. Mael Sechnaill for Donnchad, .i. a mc. fadhesin, & alii multi decollati sunt circa oratorium. At Flann skulle ha vanhellighet Kells betyr sannsynligvis at Donnchad søkte tilflukt der, og at Flann trengte seg inn i klosteret med våpenmakt for å få tak i ham.
- ^ AU 910.1 og 913.4
- ^ AU 915.1,3
- ^ AU 916.1,5, 917.2-4 og 919.3
- ^ AU 919.2 For å kunne være konge måtte man være lytefri, å lemleste slektninger som kunne være potensielle utfordrere var derfor en relativt vanlig framgangsmåte.
- ^ AU 921.2 Domnall h. Mael Sechlainn per dolum occisus est a fratre suo, Donnchad, quod aptum erat.
- ^ AU 928.3
- ^ AU 920.2 Annalisten bruker her uttrykket «Genti» om Donnchads motstandere
- ^ AU 943.2
Forgjenger | Overkonger av Irland 919–944 | Etterfølger |