Fruška Gora
Fruška Gora | |||
---|---|---|---|
Utsikt over Fruška Gora mot sør. | |||
Geografi | |||
Land | ![]() ![]() | ||
Høyeste punkt | |||
Navn | Crveni Čot | ||
Høyde | 539 moh.[1] | ||
Beliggenhet | |||
![]() ![]() Fruška Gora (Serbia) | |||
Fruška Gora på Commons |
![](http://upload.wikimedia.org/wikipedia/commons/thumb/b/b1/Fru%C5%A1ka_Gora_satellite_photo.jpg/250px-Fru%C5%A1ka_Gora_satellite_photo.jpg)
Fruška Gora (serbisk: Фрушка гора, kroatisk: Fruška gora, ungarsk: Tarcal-hegység, foreldet tysk: Frankenwald) er en lav fjellkjede på høyre side av Donau sør for Novi Sad i den serbiske provinsen Vojvodina; en mindre vestlig del ligger i Kroatia.
Åsene ligger isolert på Den pannoniske sletten og strekker seg i en øst-vestlig retning over en lengde på 80 kilometer. Den høyeste toppen, Crveni Čot, er 539 moh. Dalene i Fruška Gora er dekket av beite, kornåkre, vingårder, frukthager, skogenger og bakker. Over en høyde på ca. 300 meter dominerer tette, blandede skoger med en stor bestand av lindetrær.
Navn
Fjellet har fått navn etter det gamle slaviske navnet på det frankiske folket, fruzi (fruški=frankisk). Oversettelsen av Fruška Gora vil da bli «Det frankiske fjellet». Fjellet fikk navnet fordi det var en naturlig grense under frankernes felttog. I Romerriket ble fjellet kalt Alma Mons («frodig fjell»).
Nasjonalpark
Den serbiske delen av Fruška Gora ble erklært som nasjonalpark i 1960. Verneområdet er på 255,25 km².[2] Parkens administrative myndighet er basert i den nærliggende byen Sremski Karlovci.
Parken er kjent for sin mangfoldige flora og fauna, inkludert over 700 arter av medisinske urter, såvel som mange truede og truede dyrearter. Her finnes gaupe, hjort, muflon, villsvin, mår og salamandere.
Nasjonalparken er nominert til listen over UNESCOs verdensarv.
Klostre
Med de 16 gjenværende serbiske klostrene fra middelalderen er Fruška Gora et viktig område i den kristen-ortodokse verdenen. Det kalles ofte «Det hellige fjellet» eller «Det serbiske Athos».[3]
Klostrene er interessante på grunn av arkitekturen, en blanding av bysantinske og barokke elementer (serbisk-bysantinsk stil). Noen av dem ble hardt skadet under andre verdenskrig. Med freskomaleriene og bibliotekene er klostrene i Fruška Gora blant de viktigste i Europa. De mest berømte blant dem er Krušedol og Hopovo.
Referanser
Eksterne lenker
- (en) Offisielt nettsted
- (en) Fruška Gora – kategori av bilder, video eller lyd på Commons